A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, jellemzői
Méret és testfelépítés:
- A keselyűfélék családjának legnagyobb tagja.
- Testhossza: 120-150 cm.
- Szárnyfesztávolsága: 2,7-3,2 méter, ami lenyűgöző látványt nyújt repülés közben.
- Súlya: 7-15 kg, így igazi óriás a madárvilágban.
Tollazat:
- Főként fekete tollazat borítja, kivéve a vöröses fejét és nyakát.
- A szárnyakon fehér foltok tarkítják a fekete tollazatot.
- A feje és a nyaka tollazat nélküli, csupasz bőre élénk színű lehet: sárgás, narancssárgás, kékes, lilás vagy vöröses.
Csőr és lábak:
- Erős, kampós csőre tökéletesen alkalmazkodik a dögök felbontásához.
- Hosszú, erős lábaival stabilan meg tud állni a tetemen.
Szárnyak és repülés:
- Hatalmas szárnyai kitűnő repülőképességet biztosítanak, még a légáramlatokat is kihasználva képes siklani.
- Hosszú távokat képes megtenni táplálékforrásai keresése közben.
Várható élettartama:
- Fogságban akár 50 évig is élhet. Vadonban a várható élettartam kevesebb, 30-40 év körül alakul.
Egyéb jellemzők:
- A királykeselyű dögevő, azaz elpusztult állatok tetemeivel táplálkozik.
- Fontos szerepet játszik az ökoszisztémában a tetemek lebontásával és a kórokozók terjedésének megakadályozásával.
- Erős szaglása révén messziről megérzi a dögöket.
- Társas lény, akár 50 egyedet is számláló csoportokban élhet.
A királykeselyű lenyűgöző madár, kiemelkedő méretével, jellegzetes külsejével és fontos ökológiai szerepével.
![A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/04/kiralykeselyu.jpg)
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) elterjedése, előfordulása
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) Közép- és Dél-Amerika trópusi erdeiben honos. Elterjedési területe Mexikó déli részétől egészen Argentína északi részéig terjed, magában foglalva számos alföldi trópusi erdőt.
Nem vándorló madár, de rövid távú vándorlást végezhet a táplálékforrások függvényében.
A királykeselyű előnyben részesíti a síkvidéki és alacsony hegyvidéki erdőket, nyílt erdőségeket, szavannákat, sőt vízközeli területeket is. Gyakran megfigyelhető kimagasló fákon vagy az erdő lombkoronái felett pihenve.
Fontos megjegyezni, hogy az erdőirtás, a mezőgazdasági terjeszkedés és a bányászat veszélyezteti a királykeselyű élőhelyét. Ezért kiemelten fontos a faj megőrzése és élőhelyének védelme.
![A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/04/kiralykeselyu-1.jpg)
Rendszertani besorolása
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) a madarak (Aves) osztályának újvilági keselyűalakúak (Cathartiformes) rendjébe, ezen belül az újvilági keselyűfélék (Cathartidae) családjába tartozik. A Sarcoramphus madárnem egyetlen élő faja, de a nembe több fosszilis faj is tartozik.
- Tudományos név: Sarcoramphus papa
- Magyar név: Királykeselyű, királykondor
- Család: Újvilági keselyűfélék (Cathartidae)
- Rend: Újvilági keselyűalakúak (Cathartiformes)
- Osztály: Madarak (Aves)
Taxonómiai szint | Tudományos név | Magyar név |
---|---|---|
Osztály | Aves | Madarak |
Rend | Cathartiformes | Újvilági keselyűalakúak |
Család | Cathartidae | Újvilági keselyűfélék |
Nem | Sarcoramphus | – |
Faj | Sarcoramphus papa | Királykeselyű, királykondor |
A királykeselyűnek és hat élő rokonának, azaz az újvilági keselyűféléknek (Cathartidae) a pontos rendszertani besorolása még manapság is bizonytalan. Egyes kutatók a gólyafélékhez (Ciconiiformes) sorolják őket, míg mások a sólyomfélékhez (Falconiformes) helyezik át őket. A legújabb genetikai vizsgálatok alapján a királykeselyű a gólyafélékhez áll a legközelebb, de további kutatásokra van szükség a pontosabb besoroláshoz.
Fontos megjegyezni, hogy a rendszertani besorolás folyamatosan változhat, ahogy újabb tudományos eredmények születnek.
![A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/04/kiralykeselyu-2.jpg)
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) életmódja
Társas élet és szociális viselkedés:
- A királykeselyű nem magányos madár, hanem csoportosan él. Általában 10-50 egyedet számláló csapatokban figyelhető meg, de akár 100 egyedet is magába foglaló csoportok is kialakulhatnak.
- A csoportokon belül szigorú hierarchia uralkodik. A domináns egyedek a táplálékhoz való elsőbbségi joggal rendelkeznek.
- A királykeselyűk kommunikálnak egymással hangjelzésekkel, testbeszéddel és a csőrük érintkezésével.
- A költési időszakban monogám párokat alkotnak.
Mozgás:
- A királykeselyű kiválóan repül. Hatalmas szárnyaival képes nagy távolságokat megtenni a táplálékforrások keresése közben.
- Gyakran siklik a légáramlatokat kihasználva, így energiát takarít meg.
- A fészekaljára gyalog mászik fel.
Territórium:
- A királykeselyűnek nincs szigorúan kijelölt territóriuma. Nagy területeken kóborol táplálékot keresve.
- A táplálékforrásokhoz közeli éjszakázóhelyeket használ.
Alkalmazkodó képességek:
- A királykeselyű erős szaglása révén messziről megérzi a dögöket.
- Savas gyomornedve képes megemészteni a csontokat és a kórokozókat is.
- Kopasz feje megakadályozza, hogy a dögevés során beszennyeződjön a tollazata.
- Hosszú, erős karmaival könnyedén tépi szét a dögök bőrét.
Egyéb jellemzők:
- A királykeselyű fontos szerepet játszik az ökoszisztémában a tetemek lebontásával és a kórokozók terjedésének megakadályozásával.
- Védett faj, élőhelyének pusztulása komoly veszélyt jelent számára.
A királykeselyű lenyűgöző madár, egyedi életmódjával és fontos ökológiai szerepével.
![A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/04/kiralykeselyu-3.jpg)
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) táplálkozása
Jellemzői:
- A királykeselyű dögevő, azaz elpusztult állatok tetemeivel táplálkozik.
- Erős, kampós csőre tökéletesen alkalmazkodik a dögök felbontásához.
- Savas gyomornedve képes megemészteni a csontokat és a kórokozókat is.
- Kopasz feje megakadályozza, hogy a dögevés során beszennyeződjön a tollazata.
- Hosszú, erős karmaival könnyedén tépi szét a dögök bőrét.
Táplálékforrások:
- A királykeselyű szinte bármilyen dögevő táplálékot elfogyaszt, beleértve a nagyemlősöket, a kisebb emlősöket, a hüllőket, a kétéltűeket, a halakat és a madarakat.
- Gyakran friss dögöt fogyaszt, de nem veti meg a bomló tetemeket sem.
Táplálkozási szokások:
- A királykeselyű gyakran a legelső, aki megkezdi a friss dögöt.
- Erős csőrével feltöri a dögbőr vastag héját, és eljut a belső szervekhez, amelyek a legértékesebb táplálékot jelentik számára.
- Miután a belső szerveket elfogyasztotta, a csontokat is megrágja és lenyeli.
- A királykeselyűk társas lények, és gyakran csoportosan táplálkoznak. Ilyenkor a domináns egyedek a táplálékhoz való elsőbbségi joggal rendelkeznek.
Táplálkozását befolyásoló tényezők:
- A táplálék elérhetősége a legfontosabb tényező, ami befolyásolja a királykeselyű táplálkozását.
- A verseny más dögevőkkel, mint például a hiénákkal és a varjakkal, szintén befolyásolhatja a táplálkozásukat.
- Az időjárás is befolyásolhatja a táplálkozásukat. A heves esőzések például megnehezítik a dögök megtalálását.
Egyéb jellemzők:
- A királykeselyű fontos szerepet játszik az ökoszisztémában a tetemek lebontásával és a kórokozók terjedésének megakadályozásával.
- A királykeselyűnek erős szaglása révén messziről megérzi a dögöket.
- A királykeselyű hosszú élettartamú madár, akár 50 évig is élhet.
A királykeselyű lenyűgöző madár, egyedi táplálkozási módjával és fontos ökológiai szerepével.
![A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/04/kiralykeselyu-4.jpg)
Fészkelőhelye
Elhelyezkedés:
- A királykeselyű trópusi erdőkben fészkel, Közép- és Dél-Amerikában.
- Előnyben részesíti a síkvidéki és alacsony hegyvidéki erdőket, nyílt erdőségeket és szavannákat.
- Gyakran magas fákon fészkel, de fészkét sziklák üregeiben is kialakíthatja.
Fészek jellemzői:
- A királykeselyű fészke nagy és laza szerkezetű.
- Ágakból, gallyakból, levelekből és fűszálakból építi.
- A fészket belülről nem béleli ki.
Környezet:
- A királykeselyű sűrű növényzettel borított területeket kedveli fészkelőhelyként.
- Fontos, hogy a fészek közelében vízforrás is legyen.
Fészeképítés:
- A fészeképítést a tojó végzi, a hím pedig segít neki az anyagok összegyűjtésében.
- A fészeképítés több hétig is eltarthat.
Tojásrakás:
- A királykeselyű 2 évente egyszer rak tojást.
- A tojásrakás száraz évszakban történik.
- A tojó 1-2 tojást rak le.
- A tojások fehérek és barna foltokkal tarkítottak.
Veszélyeztető tényezők:
- A királykeselyű fészkelőhelyét az erdőirtás, a mezőgazdasági terjeszkedés és a bányászat veszélyezteti.
- A peszticidek és a szennyező anyagok is károsak lehetnek a királykeselyűre.
- Az emberi zavarás is megzavarhatja a királykeselyű fészkelését.
Mit tehetünk fészkelőhelyeinek védelméért?
- Támogassuk a természetvédelmi szervezeteket, amelyek a királykeselyű védelmén dolgoznak.
- Válasszunk fenntartható termékeket, amelyek előállításához nem kell erdőket irtani.
- Csökkentsük a peszticidek és a kémiai anyagok használatát.
- Tájékoztassuk másokat a királykeselyű fontosságáról és a védelmének szükségességéről.
A királykeselyű lenyűgöző madár, fontos ökológiai szerepvállaló. Fészkelőhelyeinek védelme kulcsfontosságú a faj megőrzéséhez.
Szaporodása
Párzási időszak:
- A királykeselyű nem monogám madár, azaz nem köti le magát egyetlen partnerhez sem az életére.
- A párzási időszak a száraz évszakban van.
- A hím és a tojó udvarlási tánccal hívja fel magára a másik figyelmét.
Fészkelés:
- A királykeselyű magas fákra építi fészkét, de fészkét sziklák üregeiben is kialakíthatja.
- A fészke nagy és laza szerkezetű, ágakból, gallyakból, levelekből és fűszálakból építi.
- A fészket belülről nem béleli ki.
Szaporodási szokások:
- A tojó 2 évente egyszer rak tojást.
- A tojásrakás száraz évszakban történik.
- A tojó 1-2 tojást rak le.
- A tojások fehérek és barna foltokkal tarkítottak.
- A tojáson mindkét szülő 50-60 napon át kotlik.
- A fiókák kopaszon és tehetetlenül bújnak ki a tojásból.
- A szülők körülbelül 3 hónapig gondozzák fiókáikat.
- A fiókák 4-5 hónaposan repülnek ki a fészekből, de 1 éves korukig még a szüleikkel maradnak.
Fontos megjegyezni, hogy a királykeselyűk szaporodási szokásai egyénenként változhatnak.
A királykeselyű fontos szerepet játszik az ökoszisztémában a tetemek lebontásával és a kórokozók terjedésének megakadályozásával. Ezért fontos, hogy védjük a fészkelőhelyüket és táplálékukat.
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) fiókái
Jellemzői:
- A királykeselyű fiókái kopaszon és tehetetlenül bújnak ki a tojásból.
- Szemeik csukva vannak, és hallásuk is gyenge.
- Testük rózsaszín színű, és a bőrük ráncos.
- Csőrük rövid és tompa.
- Lábaik erőteljesek, és hosszú, görbe karmaik vannak.
Kikelés és kezdeti fejlődés:
- A fiókák körülbelül 50-60 napon át kotlik ki a tojásból.
- Az első napokban a szülők melegítik és táplálják a fiókákat.
- A fiókák gyorsan fejlődnek, és néhány nap múlva már képesek felemelni a fejüket.
- Körülbelül két hetes korukra nyitják ki a szemüket.
Etetés és gondozás:
- A szülők mindkét neme eteti és gondozza a fiókákat.
- A fiókákat döghússal etetik, amit a szülők a csőrükben hoznak a fészekbe.
- A fiókák éhesen csipogó hanggal hívják fel magukra a szülők figyelmét.
- A szülők tisztán tartják a fészket, és eltávolítják a fiókák ürülékét.
Kirepülés és elhagyás:
- A fiókák körülbelül 4-5 hónaposan repülnek ki a fészekből.
- Ekkor még nem teljesen fejlettek, és nem tudnak hosszabb távolságokat repülni.
- A szülők tovább etetik a fiókákat, amíg azok el nem érik a teljes kifejlett méretet.
- A fiókák körülbelül 1 éves korukban válnak önállóvá.
Fontos megjegyezni, hogy a királykeselyű fiókák fejlődése egyénenként változhat.
A királykeselyű fontos szerepet játszik az ökoszisztémában a tetemek lebontásával és a kórokozók terjedésének megakadályozásával. Ezért fontos, hogy védjük a fészkelőhelyüket és táplálékukat.
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) ismertebb betegségei
A királykeselyű viszonylag ellenálló a betegségekkel szemben, de számos betegség érintheti őket, beleértve:
- Vírusos betegségek: A királykeselyűk megfertőződhetnek madárinfluenzával, Newcastle-betegséggel és nyúlpestissel. Ezek a betegségek súlyosak lehetnek, és akár halált is okozhatnak.
- Baktériumos betegségek: A királykeselyűk megfertőződhetnek szalmonellával és botulizmussal. Ezek a betegségek gyomor-bélrendszeri problémákat okozhatnak, beleértve a hasmenést, a hányást és a kiszáradást.
- Paraziták: A királykeselyűket belső paraziták, például orsóféregfélék és szalagférgek, valamint külső paraziták, például tetvek és bolhák is megfertőzhetik. Ezek a paraziták vérszegénységet, fogyást és gyengeséget okozhatnak.
- Mérgezés: A királykeselyűk megmérgeződhetnek, ha mérgezett dögöt fogyasztanak. A mérgezés tünetei közé tartozhat a hányás, a hasmenés, a görcsök és a halál.
- Sérülések: A királykeselyűk megsérülhetnek ragadozók, villamosvezetékek és autók miatt. Ezek a sérülések súlyosak lehetnek, és akár halált is okozhatnak.
Fontos megjegyezni, hogy ez nem egy kimerítő lista a királykeselyűket érintő összes betegségről. A királykeselyűk más betegségekkel is megfertőződhetnek, és a betegség tünetei egyénenként változhatnak.
A királykeselyűk védelme érdekében fontos, hogy megelőzzük a betegségek terjedését. Ez magában foglalja a fészkelőhelyek és a táplálékforrások védelmét, a mérgezett csalik elkerülését és a sérült madarak ellátását.
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) lehetséges ragadozói és ellenségei
A királykeselyű nagytestű madár, erős csőrrel és karmokkal, ezért viszonylag kevés ragadozója van. Azonban a fiókák és a sérült egyedek kiszolgáltatottabbak lehetnek a ragadozókkal szemben.
A királykeselyű lehetséges ragadozói közé tartoznak:
- Nagymacskák: Jaguárok, pumák, ocelottok
- Ragadozó madarak: Harpiák, sasok
- Kígyók: Nagy anakondák, pitonok
- Emberek: A királykeselyűket vadászhatják a tojásuk, tollazatuk és húsuk miatt, de élőhelyük pusztulása és a mérgezés is komoly veszélyt jelent számukra.
Ezenkívül a királykeselyűnek versenyznie kell más dögevőkkel is a táplálékért, mint például a hiénákkal, a varjakkal és a kondorokkal.
Fontos megjegyezni, hogy a királykeselyű fontos szerepet játszik az ökoszisztémában a tetemek lebontásával és a kórokozók terjedésének megakadályozásával. Ezért fontos, hogy védjük őket a ragadozóktól és más veszélyektől.
A királykeselyűk védelme érdekében számos intézkedést lehet tenni, többek között:
- Élőhelyük védelme: Ez magában foglalja az erdők irtásának megakadályozását és a fészkelőhelyek megőrzését.
- Táplálékuk védelme: Fontos, hogy a királykeselyűk számára elegendő táplálék álljon rendelkezésre, és hogy elkerüljék a mérgezett csalikat.
- Tájékoztatás: Fontos, hogy az emberek tisztában legyenek a királykeselyűk fontosságával és a védelmük szükségességével.
A királykeselyűk lenyűgöző madarak, egyedi életmódjukkal és fontos ökológiai szerepükkel. Védelmük mindannyiunk felelőssége.
Védettsége – Természetvédelmi helyzete
A királykeselyű nemzetközi szinten a Nemzetközi Természetvédelmi Szövetség (IUCN) Vörös Listáján „Közel fenyegetett” besorolású. Ez azt jelenti, hogy a faj nem kritikusan veszélyeztetett, de populációja csökkenő tendenciát mutat, és fennáll a veszélye, hogy a jövőben veszélyeztetetté válik.
A királykeselyű számos országban védett fajnak minősül, beleértve Brazíliát, Kolumbiát, Equadort, Perut, Venezuelát és Mexikót. Ezekben az országokban törvények védik a királykeselyűt a vadászattól, a fészkelőhelyek pusztításától és más fenyegetésektől.
Azonban a királykeselyű számos veszéllyel is szembesül, beleértve:
- Élőhelyek pusztulása: Az erdők irtása és a mezőgazdasági terjeszkedés a királykeselyű fészkelőhelyeinek és táplálékforrásainak pusztulásához vezet.
- Mérgezés: A királykeselyűk megmérgeződhetnek, ha mérgezett dögöt fogyasztanak, amit mezőgazdasági célokra használnak.
- Verseny: A királykeselyűnek versenyeznie kell más dögevőkkel is a táplálékért, mint például a hiénákkal, a varjakkal és a kondorokkal.
- Zavarás: A királykeselyű fészkelését zavarhatja az emberi tevékenység, mint például a turisztika és a fakitermelés.
A királykeselyűk védelme érdekében számos intézkedést lehet tenni, többek között:
- Élőhelyük védelme: Ez magában foglalja az erdők irtásának megakadályozását és a fészkelőhelyek megőrzését.
- Táplálékuk védelme: Fontos, hogy a királykeselyűk számára elegendő táplálék álljon rendelkezésre, és hogy elkerüljék a mérgezett csalikat.
- Tájékoztatás: Fontos, hogy az emberek tisztában legyenek a királykeselyűk fontosságával és a védelmük szükségességével.
- Kutatás: További kutatásokra van szükség a királykeselyű populációjáról, ökológiájáról és viselkedéséről, hogy hatékonyabban lehessen védeni őket.
A királykeselyűk lenyűgöző madarak, egyedi életmódjukkal és fontos ökológiai szerepükkel. Védelmük mindannyiunk felelőssége.
Fontos megjegyezni, hogy a királykeselyűk védelmi helyzete országonként változhat. A legfrissebb információkhoz forduljon a helyi természetvédelmi szervezetekhez.
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) hangja
A királykeselyű nem énekesmadár, és nem rendelkezik széles repertoárral hangokból. Hangja inkább egyszerű és funkcionális, és a kommunikációra, a fészkelőhely védelmére és a ragadozók elriasztására használja.
Hangja mire hasonlít:
- A királykeselyű hangja mély, durva és názélyes.
- Gyakran horkantásra, vicsorgásra vagy hörgésre emlékeztet.
- Néha síró vagy nyávogó hangokat is ad ki.
Hangjának jellegzetességei:
- A királykeselyű hangja hangos és messzire hallatszik.
- A hangterjedelem alacsony frekvenciájú, 500 Hz és 2 kHz között mozog.
- A hangok nem dallamosak, és nem ismétlődő mintákban fordulnak elő.
Hangkeltés mechanizmusa:
A királykeselyű hangját a légcső és a léghólyagok segítségével kelti. A levegő a tüdőből a léghólyagokba áramlik, majd a léghólyagokból a légcsőbe, ahol a hangszálak rezegni kezdenek. A hangszálak rezgése hozza létre a hangot.
Hangszínek és jelentésük:
A királykeselyű hangszínei változatosak lehetnek, és a kontextustól függően különböző jelentéseket hordozhatnak. Néhány példa:
- Magas hangú horkantás: Veszélyre figyelmeztetés
- Mély hangú vicsorgás: Fészkelőhely védelme
- Síró hang: Éhség vagy kérelem
- Nyávogó hang: Fióka hívja a szüleit
Hangok és kontextus:
A királykeselyű hangjai különböző kontextusokban fordulnak elő, többek között:
- Táplálkozás: A királykeselyűk horkantanak vagy vicsorognak, hogy elriasszák a többi dögevőt a táplálékuktól.
- Fészkelés: A királykeselyűk vicsorognak vagy horkantanak, hogy megvédjék a fészküket a ragadozóktól.
- Udvarlás: A királykeselyűk hangos hangokat adnak ki, hogy magukra vonják a partner figyelmét.
- Fiókanevelés: A fiókák síró hangokat adnak ki, hogy éhségüket vagy kérésüket jelezzék.
Hangok változása:
A királykeselyű hangjai változhatnak az egyénenként, a kortól, a nemtől és a helyzettől függően. A fiatalabb királykeselyűk hangjai általában magasabb hangszínűek, mint az idősebb madarak hangjai. A hím királykeselyűk hangjai általában hangosabbak és mélyebbek, mint a nőstények hangjai. A királykeselyű hangjai a helyzettől függően is változhatnak. Például a királykeselyű agresszívabb hangokat adhat ki, ha fenyegetve érzi magát, mint amikor táplálkozik.
Összefoglalva, a királykeselyű hangja nem bonyolult, de fontos szerepet játszik a kommunikációban, a fészkelőhely védelmében és a ragadozók elriasztásában. A hangszínek és a hangok változatossága lehetővé teszi a királykeselyűk számára, hogy hatékonyan kommunikáljanak egymással és a környezetükkel.
Hang: https://xeno-canto.org/contributor/EOJHNAIHEM
Érdekességek róla, tények röviden
Érdekesség | Tény |
---|---|
Méret | A keselyűfélék családjának legnagyobb tagja. Szárnyfesztávolsága akár 3 métert is elérhet. |
Súly | 7-15 kg |
Tollazat | Főként fekete tollazat borítja, vörös fejjel és nyakkal. A szárnyakon fehér foltok. |
Elterjedés | Közép- és Dél-Amerika trópusi erdeiben él. |
Táplálkozás | Dögöt fogyaszt, fontos szerepet játszik az ökoszisztémában a tetemek lebontásával. |
Szaporodás | Nem monogám faj, a párzási időszak a száraz évszakban van. A tojó 1-2 tojást rak le, a fiókák 4-5 hónaposan repülnek ki a fészekből. |
Veszélyeztetettség | Nemzetközi szinten „Közel fenyegetett” besorolású. Élőhelypusztulás, mérgezés és verseny más dögevőkkel fenyegeti. |
Hang | Mély, durva és názi hangok, horkantásra, vicsorgásra vagy hörgésre emlékeztet. |
Különlegességek | Kopasz fej, erős csőr és karmok, kiváló látás- és szaglásérzék. |
Élettartam | Vadonban akár 50 évig is élhet. |
További érdekességek:
- A királykeselyű az egyetlen amerikai keselyű, amelynek kopasz a feje. Ez azért van, mert a fején lévő bőr savas, ami megakadályozza a baktériumok növekedését.
- A királykeselyű erős csőrével feltöri a tetemek vastag bőrét, és a csontvelőig jut el.
- A királykeselyű kiválóan lát és szagol. Még a legkisebb dögöt is meg tudja szagolni nagy távolságból.
- A királykeselyű fontos szerepet játszik a kórokozók terjedésének megakadályozásában. A tetemek lebontásával segít eltávolítani a fertőző anyagokat a környezetből.
A királykeselyű lenyűgöző madár, egyedi életmódjával és fontos ökológiai szerepével. Védelmük mindannyiunk felelőssége.
MADARAK KATEGÓRIÁI:
- Magyarország madarai
- Európa madarai
- Ázsia madarai
- Afrika madarai
- Ausztrália madarai
- Észak- Amerika madarai
- Dél- Amerika madarai
- Dögevő madarak
- Énekesmadarak
- Erdei madarak
- Fakopácsok
- Halevő madarak
- Kerti madarak
- Költöző madarak
- Madarak
- Madárhangok
- Magevő madarak
- Mezei madarak
- Mindenevő madarak
- Nádi madarak
- Növényevő madarak
- Ragadozó madarak
- Rovarevő madarak
- Tavi madarak
- Tengeri madarak
- Városi madarak
- Vizi madarak
Fotók: Pixabay, Vistacreate
A királykeselyű (Sarcoramphus papa) megjelenése, életmódja, szaporodása, minden fontos infó erről a csodálatos madárról. Ismerd meg.