A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, jellemzői
A csukár (Alectoris chukar) egy közepes méretű madár, a fácánfélék családjába tartozik. Dél-Európában, Ázsia nagy részén és Észak-Afrikában honos. A csukár népszerű vadászmadár, és kedvelt díszmadár is.
Megjelenés
A csukár hossza 32–38 cm, szárnyfesztávolsága 54–62 cm. Súlya 300–500 gramm. A hím és a tojás hasonló színű, de a hímnek fehér torka van, a tojónak pedig nincs. A csukár háta szürke, barna és fekete foltokkal tarkított. Hasa fehér, fekete csíkokkal. Feje szürke, vörös csíkkal a szemén.
Jellemzők
A csukár erős, gyorsan futó madár. Jól alkalmazkodik a száraz, sziklás élőhelyekhez. Táplálékát rovarok, férgek, magvak és gyümölcsök alkotják. A csukár társas madár, általában 10-20 fős csapatokban él.
Méret és súly
A csukár hossza 32–38 cm, szárnyfesztávolsága 54–62 cm. Súlya 300–500 gramm. A hím általában nagyobb és nehezebb, mint a tojó.
Szín
A csukár háta szürke, barna és fekete foltokkal tarkított. Hasa fehér, fekete csíkokkal. Feje szürke, vörös csíkkal a szemén.
Várható élettartam
A csukár vadonban átlagosan 5-6 évig él. Fogságban akár 10 évig is elélhet.
![A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/02/csukar-4.jpg)
A csukár (Alectoris chukar) elterjedése, előfordulása
A csukár (Alectoris chukar) Dél-Európában, Ázsia nagy részén és Észak-Afrikában honos. Elterjedési területe a következő országokat foglalja magában:
- Európa: Albánia, Bulgária, Görögország, Horvátország, Ciprus, Olaszország, Macedónia, Montenegró, Portugália, Spanyolország, Törökország
- Ázsia: Afganisztán, Örményország, Azerbajdzsán, Bahrein, Bhután, Ciprus, Egyiptom, Grúzia, India, Irán, Irak, Izrael, Jordánia, Kazahsztán, Kuvait, Kirgizisztán, Libanon, Libanon, Malajzia, Nepál, Omán, Pakisztán, Palesztina, Katar, Szaúd-Arábia, Szíria, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Egyesült Arab Emírségek, Jemen
- Afrika: Algéria, Egyiptom, Líbia, Marokkó, Tunisz
A csukár sziklás hegyoldalakon, domboldalakon és síkságokon él. Kedveli a nyílt, száraz élőhelyeket, szórványos fákkal és cserjékkel.
![A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/02/csukar-2.jpg)
Rendszertani besorolása
A csukár (Alectoris chukar) rendszertani besorolása a következő:
Ordo: Tyúkalakúak (Galliformes) Család: Fácánfélék (Phasianidae) Alcsalád: Fogolyformák (Perdicinae) Nemzetség: Csukár (Alectoris) Faj: Csukár (Alectoris chukar)
A csukárnak 12 alfaja van:
- Alectoris chukar chukar (J. F. Gmelin, 1789)
- Alectoris chukar armenicus (Thayer & Bangs, 1914)
- Alectoris chukar cypriotes (Hartert, 1917)
- Alectoris chukar dzungaricus (Sushkin, 1927)
- Alectoris chukar falki (Hartert, 1917)
- Alectoris chukar kobyi (Madarász, 1905)
- Alectoris chukar kurdistanicus (Meinertzhagen, 1925)
- Alectoris chukar marokkensis (Hartert, 1917)
- Alectoris chukar palawanensis (Mearns, 1907)
- Alectoris chukar pallescens (Hume, 1874)
- Alectoris chukar sinaicus (Bonaparte, 1858)
- Alectoris chukar werae (Zarudny, 1905)
A csukár legközelebbi rokonai a fogoly (Perdix perdix) és a fürj (Coturnix coturnix).
![A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/02/csukar.jpg)
A csukár (Alectoris chukar) életmódja
A csukár társas madár, 10-20 fős csapatokban él. Nappali madár, a nap nagy részét táplálkozással tölti. Táplálékát rovarok, férgek, magvak és gyümölcsök alkotják. A csukár gyorsan futó madár, és jól repül. Jól alkalmazkodik a száraz, sziklás élőhelyekhez.
Szaporodás
A csukár ivarérettségét 1 éves korban éri el. A párzási időszak tavasszal van. A tojó 8-20 tojást rak, melyeken 23-25 napig kotlik. A fiókák 10-12 napos korukban repülnek ki.
Védelem
A csukár vadászható madár, de sok országban védett. A vadászatot a vadállomány fenntartása érdekében szabályozzák.
Érdekességek
- A csukár a Himalája hegységben 4500 méteres tengerszint feletti magasságban is megtalálható.
- A csukár a nemzeti madara Pakisztánnak.
- A csukár a legnépszerűbb vadászmadarak egyike Dél-Európában és Ázsiában.
![A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/02/csukar-1.jpg)
A csukár (Alectoris chukar) táplálkozása
A csukár mindenevő madár, táplálékát változatos növényi és állati eredetű elemek alkotják.
Tápláléka:
- Magvak: A csukár táplálékának nagy részét a magvak teszik ki. Kedveli a gabonafélék, a fűfélék és a gyomnövények magvait.
- Gyümölcsök és bogyók: A csukár szívesen fogyaszt gyümölcsöket és bogyókat is, mint amilyen a szőlő, a füge, a boróka, a csipkebogyó és a galagonya.
- Rovarok: A csukár fontos táplálékforrása a rovarok, főleg a bogarak, a hangyák, a méhek és a pókok.
- Férgek: A csukár a talajban élő gilisztákat és egyéb férgeket is fogyaszt.
- Zöld növényi részek: A csukár étrendjében kisebb mértékben zöld növényi részek is szerepelnek, mint amilyen a fű, a lóhere és a lucerna.
Táplálkozási szokásai:
- A csukár a nap nagy részét táplálkozással tölti.
- Jól alkalmazkodik a száraz, sziklás élőhelyekhez, ahol kevés a táplálék.
- A csukár gyorsan futó madár, és jól repül, így képes nagy területeket bejárni táplálékkeresés közben.
- A csukár társas madár, és gyakran csapatban táplálkozik.
![A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/02/csukar-3.jpg)
Fészkelőhelye, szaporodása, fiókái
Fészkelőhelye:
A csukár nyílt, sziklás területeken, domboldalakon és síkságokon fészkel. Fészkét a talajon, fűben vagy bokrok alatt építi. A fészek egy sekély mélyedés, melyet gallyakkal, fűvel és levelekkel bélel ki.
Szaporodása:
A csukár ivarérettségét 1 éves korban éri el. A párzási időszak tavasszal van. A hím a tojó körül udvarol, és ha a tojó elfogadja, párosodnak. A tojó 8-20 tojást rak, melyeken 23-25 napig kotlik. A fiókák 10-12 napos korukban repülnek ki.
Fiókái:
A fiókák fészekhagyók, azaz kikelésük után röviddel elhagyják a fészket. Az anyjuk gondoskodik róluk, és eteti őket, amíg meg nem tanulnak önállóan táplálkozni. A fiókák 6-8 hetes korukban válnak önállóvá.
Érdekességek:
- A csukár tojója gyakran kotlik más madarak tojásain is, mint amilyen a fogoly vagy a fürj.
- A csukár fiókái nagyon gyorsan fejlődnek, és 2-3 hónapos korukban már elérik a felnőtt madarak méretét.
Ismertebb betegségei lehetnek
A csukár számos betegségre fogékony, melyeket baktériumok, vírusok, paraziták és gombák okozhatnak.
Baktériumos megbetegedések:
- Szalmonellózis: A szalmonellózis egy súlyos bakteriális fertőzés, amely a csukárban gyakran halálos. A fertőzött madarak hasmenést, levertséget és légzési nehézségeket mutatnak.
- Pasteurellosis: A pasteurellosis egy másik bakteriális fertőzés, amely a csukárban légúti megbetegedéseket okoz. A fertőzött madarak tüsszögnek, köhögnek, és légzési nehézségekkel küzdenek.
Vírusos megbetegedések:
- Madárinfluenza: A madárinfluenza egy vírusos megbetegedés, amely a csukárban is felléphet. A fertőzött madarak légúti tüneteket, lázat és ízületi gyulladást mutatnak.
- Marek-betegség: A Marek-betegség egy vírusos megbetegedés, amely a csukárban idegrendszeri tüneteket okoz. A fertőzött madarak bénulást, egyensúlyvesztést és izomgyengeséget mutatnak.
Parazitásos megbetegedések:
- Kokcidiózis: A kokcidiózis egy parazita által okozott bélbetegség, amely a csukárban hasmenést és súlyvesztést okoz.
- Férgesség: A csukár számos belső élősködővel fertőződhet, mint amilyen a fonálféreg, a galandféreg és a métely.
Gombás megbetegedések:
- Aspergillosis: Az aspergillosis egy gombás megbetegedés, amely a csukárban légúti tüneteket okoz. A fertőzött madarak tüsszögnek, köhögnek, és légzési nehézségekkel küzdenek.
Megelőzés:
A csukárbetegségek megelőzése érdekében fontos a madarak megfelelő tartása és takarmányozása. A csukárokat tágas, tiszta és száraz helyen kell tartani. A takarmánynak frissnek és táplálónak kell lennie. Fontos a csukárok rendszeres ellenőrzése is, hogy a betegségek korai stádiumban felismerhetőek és kezelhetőek legyenek.
Kezelés:
A csukárbetegségek kezelése a betegség típusától függően antibiotikumokkal, vírusellenes szerekkel, parazitaellenes szerekkel vagy gombaellenes szerekkel történik. Fontos, hogy a beteg madarakat elkülönítsük a többitől, és állatorvosi ellátásban részesítsük őket.
Lehetséges ellenfelei, ellenségei
A csukár számos ragadozóval és más madárfajjal ütközik, amelyek veszélyt jelentenek a fennmaradására.
Ragadozók:
- Húsevő emlősök: A csukár fő ragadozói közé tartoznak a rókák, a sakálok, a menyétfélék, a macskák és a kutyák. Ezek a ragadozók vadásznak a felnőtt madarakra, a fiókákra és a tojásokra is.
- Ragadozó madarak: A csukárra vadászó ragadozó madarak közé tartoznak a sasok, a héják, a sólymok és a baglyok. Ezek a madarak a levegőből vadásznak a csukárokra.
- Hüllők: A kígyók, mint amilyen a vipera, szintén veszélyt jelentenek a csukárokra, főleg a fiókákra és a tojásokra.
Más madárfajok:
- Versenyző madarak: A csukár verseng más madárfajokkal, mint amilyen a fogoly és a fürj, a táplálékért és a fészkelőhelyekért.
- Parazita madarak: A kakukkfélék, mint amilyen a kakukk, a csukár fészkébe rakja tojásait, és a csukár tojója költi ki és neveli fel a kakukk fiókáit.
Egyéb veszélyek:
- Ember: Az ember vadászik a csukára, és élőhelyét is pusztítja.
- Mezőgazdaság: A mezőgazdasági tevékenységek, mint amilyen a növényvédőszer-használat és a monokultúrás gazdálkodás, veszélyt jelentenek a csukárokra.
- Éghajlatváltozás: Az éghajlatváltozás hatással van a csukár élőhelyére és táplálékára, ami veszélyezteti a fennmaradását.
Védelem:
A csukár sok országban védett madárfaj. A vadászatot a vadállomány fenntartása érdekében szabályozzák. Fontos a csukár élőhelyének védelme is, hogy a jövőben is fennmaradjon ez a gyönyörű madárfaj.
Védettsége – Természetvédelmi helyzete
A csukár védett madár a legtöbb európai és ázsiai országban. A vadászatot a vadállomány fenntartása érdekében szabályozzák. A Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) a csukárt a „Legkevésbé aggasztó” kategóriába sorolja.
A csukár természetvédelmi helyzete viszonylag stabil. A faj elterjedési területe nagy, és a populációja stabilnak tűnik. Azonban a csukár számos veszéllyel is szembesül, mint amilyen a vadászat, az élőhelypusztulás és az éghajlatváltozás.
A csukár védelme érdekében szükséges:
- A vadászat további szabályozása
- A csukár élőhelyének védelme
- Az éghajlatváltozás elleni küzdelem
A csukár védelmén a következő szervezetek dolgoznak:
- Természetvédelmi Világszövetség (IUCN)
- BirdLife International
- A helyi természetvédelmi szervezetek
A csukár védelmében mi is tehetünk:
- Ne vadásszunk csukárra
- Támogassuk a csukár élőhelyének védelmét
- Csatlakozzunk a csukár védelmén dolgozó szervezetekhez
A csukár (Alectoris chukar) hangja
A csukár hangja jellegzetes, éles „csuk-csuk” kiáltás, melyről a nevét is kapta. A hangot mindkét ivarú madár hallatja, de a hímek hangja erősebb és hosszabb. A csukár hangja a következőkre jellemző:
Hangja mire hasonlít:
- A csukár hangja a fácán hangjához hasonlít, de élesebb és gyorsabb.
- A hangot gyakran hasonlítják egy kis csengőhöz vagy egy riasztóhoz.
Hangjának jellegzetességei:
- A csukár hangja rövid, éles és ismétlődő.
- A hang frekvenciája 2-4 kHz között van.
- A hang hangereje 70-80 dB között van.
Hangkeltés mechanizmusa:
- A csukár hangját a hangszálai rezgése kelti.
- A hangszálak a madár légcsövében helyezkednek el.
- A hangszálak rezgését a levegő áramlása okozza.
Hangszínek és jelentésük:
- A csukár hangszíne változatos, és a kontextustól függően eltérő jelentéssel bírhat.
- A riasztó hang élesebb és gyorsabb, mint a párzási hívás.
- A fiókák kéregető hangja szelídebb és könyörgőbb.
Hangok és kontextus:
- A csukár a következő kontextusokban hallat hangot:
- Riasztás veszély esetén
- Párzás
- Fiókák gondozása
- Területvédelem
Hangok változása:
- A csukár hangja az évszaktól függően változhat.
- A párzási időszakban a hímek hangja erősebb és hosszabb.
- A fiókák kéregető hangja a növekedésükkel párhuzamosan változik.
Hang: https://xeno-canto.org/contributor/FHQVLXJQKW
Érdekességek róla, tények röviden
- Őshazája: Közép-Ázsia hegyvidékei.
- Betelepítették: Európa, Észak-Amerika és Ausztrália egyes részeire.
- Kiváló futó: Gyorsan tud futni a sziklás terepen.
- Jól repül: Rövid távokon képes repülni.
- Társas madár: Csoportokban él.
- Mindenevő: Táplálékát magvak, bogyók, rovarok és giliszták alkotják.
- 20-25 évig élhet: Vadonban 10-15 évig él.
- Védett madár: A legtöbb országban védett faj.
További tények:
- A csukár a fácánfélék családjába tartozik.
- A hím csukár kakasnak, a tojó tyúknak nevezik.
- A csukár tojó 10-20 tojást rak.
- A fiókák 23-25 nap múlva kelnek ki.
- A fiókák fészekhagyók.
- A csukár fontos szerepet játszik a táplálékláncban.
MADARAK KATEGÓRIÁI:
- Dögevő madarak
- Énekesmadarak
- Erdei madarak
- Fakopácsok
- Halevő madarak
- Kerti madarak
- Költöző madarak
- Madarak
- Madárhangok
- Magevő madarak
- Mezei madarak
- Nádi madarak
- Növényevő madarak
- Ragadozó madarak
- Rovarevő madarak
- Tavi madarak
- Tengeri madarak
- Városi madarak
- Vizi madarak
Fotók: Pixabay, Vistacreate
A csukár (Alectoris chukar) megjelenése, életmódja, szaporodása, minden fontos infó erről a csodálatos madárról. Ismerd meg.