A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, jellemzői
Mérete és testfelépítése:
A szerecsensirály közepes méretű sirályfaj, testhossza 36-38 cm, szárnyfesztávolsága 92-100 cm, testtömege 230-280 gramm. Karcsúbb testalkatú, mint a dankasirály, nyaka is hosszabb.
Tollazat színezete:
A háta és szárnyai szürkék, feje fekete, csőre piros, sárga gyűrűvel a végén. Hasa és farka fehér, szárnyán fekete „csuklópánt” látható. Fiatal madarak tollazata barna foltos.
Csőr és lábak:
Csőre vaskos, élénkpiros, fekete és sárga gyűrűvel a végén. Lába vöröses.
Szárnyak és repülés:
Szárnyai szélesek, repülése erőteljes, sikló. Gyakran vitorlázik a levegőben.
Várható élettartama:
Vadon 15-20 évig élhet.
Egyéb jellemzők:
- Telepesen fészkel, gyakran más sirályfajokkal társulva.
- Fészekalja 2-3 tojásból áll.
- Tápláléka halak, rovarok, kétéltűek, kisemlősök.
- Hangja mély, kétszólamú.
- Magyarországon fokozottan védett faj.
![A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/03/szerecsensiraly-4.jpg)
A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) elterjedése, előfordulása
A szerecsensirály Európában, Észak-Afrikában és Délnyugat-Ázsiában honos. Főleg a tengerpartok mentén és a belső vízterületek, folyók, tavak környékén él. Telepesen fészkel, gyakran más sirályfajokkal társulva.
Élőhelyei:
- Tengerpartok
- Szigetek
- Folyók
- Tavak
- Víztározók
- Halastavak
- Mocsarak
- Rétek
Elterjedése:
- Európa: Dél- és Nyugat-Európában széles körben elterjedt, Észak-Európában kevésbé gyakori.
- Afrika: Észak-Afrika mediterrán partvidékén él.
- Ázsia: Kis-Ázsia, Közel-Kelet, Kaszpi-tenger vidéke.
Magyarországon:
Magyarországon is gyakori faj, főleg a Dunántúlon és a Tisza-tó vidékén. Fészkel a Balatonon és a Velencei-tavon is.
Vonulási szokások:
A szerecsensirály részben vonuló faj. A telet a Földközi-tenger medencéjében tölti, de sok madár hazánkban is áttelel.
![A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/03/szerecsensiraly-3.jpg)
Rendszertani besorolása
Osztály: Madarak (Aves) Rend: Lilealakúak (Charadriiformes) Család: Sirályfélék (Laridae) Nem: Ichthyaetus Faj: Szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus)
Régebbi besorolás:
A régebbi rendszerbesorolások a Larus nembe sorolták Larus melanocephalus néven.
Egyéb magyar nevei:
Feketefejű sirály, kacagó sirály
Angol neve: Mediterranean Gull
Tudományos leírás:
A szerecsensirályt Johann Matthäus Bechstein írta le először 1805-ben.
Rokon fajok:
A szerecsensirály legközelebbi rokonai a füstös sirály (Ichthyaetus hemprichi), a pápaszemes sirály (Ichthyaetus leucophthalmus) és a halászsirály (Ichthyaetus ichthyaetus).
A szerecsensirály életmódja
Társas élet:
A szerecsensirály társas faj, telepesen fészkel. Gyakran más sirályfajokkal is társul. A kolóniákban a madarak szorosan összetartanak, és kölcsönösen segítik egymást a fiókák nevelésében.
Szociális viselkedés:
A szerecsensirályok hangos madarak, különböző hangokat adnak ki a kommunikációhoz. A hangadással jelzik egymásnak a táplálékforrásokat, a ragadozókat, és a párjukat is.
Mozgás:
A szerecsensirály jól repül, gyakran vitorlázik a levegőben. A vízben is jól úszik, és képes búvárkodni is.
Territórium:
A szerecsensirályok a fészkelőhelyükön territóriumot tartanak fenn, amit agresszívan védenek a betolakodókkal szemben.
Alkalmazkodó képességek:
A szerecsensirály alkalmazkodóképes faj, képes különböző élőhelyeken élni. Táplálékát illetően is opportunista, mindent elfogyaszt, amit talál.
Táplálkozás:
A szerecsensirály főleg halakkal, rovarokkal, kétéltűekkel, kisemlősökkel táplálkozik. Gyakran koldul is az emberektől.
Szaporodás:
A szerecsensirályok 3-4 évesen válnak ivaréretté. Párjukat életre szólóan választják. Fészküket növényi anyagokból építik a földön, fákon, vagy szigeteken. A tojó 2-3 tojást rak, melyeken 23-25 napig kotlik. A fiókák 35-40 napos korukban repülnek ki.
![A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/03/szerecsensiraly-2.jpg)
A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) táplálkozása
Jellemzői:
A szerecsensirály opportunista táplálkozó, azaz mindent elfogyaszt, amit talál. Táplálékát a víz felszínén úszva, a vízbe merülve, vagy a levegőből lecsapva szerzi.
Táplálékforrások:
- Halak: A szerecsensirály fő táplálékát a halak jelentik. Kisebb halakat fogyaszt, melyeket a víz felszínén úszva, vagy a vízbe merülve kap el.
- Rovarok: A rovarok fontos kiegészítői a szerecsensirály étrendjének. Főleg vízirovarokat, szitakötőket, lepkéket és bogarakat fogyaszt.
- Kétéltűek: A békák és varangyok is szerepelnek a szerecsensirály étrendjén.
- Kisemlősök: A kisebb rágcsálók, mint a pockok is a szerecsensirály zsákmányává válhatnak.
- Dög: A szerecsensirály nem veti meg a dögöt sem, ha tetemet talál.
- Ember által adott táplálék: A szerecsensirályok gyakran koldulnak az emberektől, és elfogyasztják a nekik adott ételt.
Táplálkozási szokások:
A szerecsensirályok általában napközben táplálkoznak. Gyakran csapatokban vadásznak, és a víz felszínén úszva keresik a táplálékot. Ha halat észlelnek, lecsapnak rá a levegőből. A vízbe is beúszhatnak, hogy elkapják a zsákmányukat.
Táplálkozását befolyásoló tényezők:
- A táplálékforrások elérhetősége: A szerecsensirály táplálkozását nagymértékben befolyásolja a táplálékforrások elérhetősége. Ha kevés a hal, a madarak más táplálékforrásokhoz kényszerülnek.
- Az emberi tevékenység: Az emberi tevékenység, mint a vízszennyezés, a halászat és a turiszmus, negatívan befolyásolhatja a szerecsensirály táplálkozását.
Mit tehetünk a táplálkozásának védelméért?
- Védjük a vízi élőhelyeket: A vízszennyezés megakadályozása és a vízi élőhelyek védelme fontos szerepet játszik a szerecsensirály táplálékforrásainak megőrzésében.
- Fenntartható halászat: A fenntartható halászati gyakorlatok segítenek biztosítani, hogy a szerecsensirályok számára elegendő hal álljon rendelkezésre.
- Felelős turizmus: A felelős turizmus, amely minimalizálja a vízi élőhelyekre gyakorolt hatást, segíthet megvédeni a szerecsensirály táplálkozását.
![A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/03/szerecsensiraly-1.jpg)
A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) fészkelőhelye
Elhelyezkedés:
A szerecsensirály telepesen fészkel, szigeteken, tavakon, folyók mentén, mocsarakban, és néha a tengerparton is. Gyakran más sirályfajokkal társulva fészkel.
Fészek jellemzői:
A fészek lapos, növényi anyagokból, gallyakból, fűből és tollazatból épül. A fészek mérete 30-40 cm átmérőjű és 10-15 cm magas.
Környezet:
A szerecsensirályok a nyílt vízfelületekhez közeli, fákkal, náddal borított területeket kedvelik fészkeléshez. Fontos, hogy a fészkelőhely zavartalan és védett legyen a ragadozóktól.
Fészeképítés:
A fészeképítést a hím és a tojó is részt vesz. A fészeképítés a tavasz folyamán történik, és a tojó 2-3 tojást rak.
Tojásrakás:
A tojások színe szürkés-zöld, barna foltokkal. A tojó 23-25 napig kotlik a tojásokon.
Veszélyeztető tényezők:
A szerecsensirály fészkelőhelyeit számos veszélyeztető tényező fenyegeti:
- Élőhelypusztulás: A mocsarak lecsapolása, a folyók szabályozása, a tengerpartok beépítése pusztítja a szerecsensirályok fészkelőhelyeit.
- Rágcsálók: A patkányok, egerek és menyétek gyakran kifosztják a fészkeket.
- Zavarás: Az emberi tevékenység, mint a turiszmus, a hajózás és a horgászat zavarhatja a fészkelő madarakat.
- Klímaváltozás: A klímaváltozás okozta vízhiány és a szélsőséges időjárási események is veszélyeztetik a szerecsensirály fészkelőhelyeit.
Mit tehetünk fészkelőhelyeinek védelméért?
- Védjük a vízi élőhelyeket: A mocsarak, tavak és folyók védelme fontos szerepet játszik a szerecsensirály fészkelőhelyeinek megőrzésében.
- Természetvédelmi területek létrehozása: A fészkelőhelyek védelmét szolgáló természetvédelmi területek létrehozása segíthet a szerecsensirály populációk megőrzésében.
- Zavarás minimalizálása: A turisztikai tevékenységek szabályozása és a horgászati tilalmak bevezetése segíthet csökkenteni a fészkelő madarak zavarását.
- Klímaváltozás elleni küzdelem: A klímaváltozás elleni küzdelem, a víztakarékosság és a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentése is hozzájárul a szerecsensirály fészkelőhelyeinek védelméhez.
![A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/03/szerecsensiraly.jpg)
A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) szaporodása
Párzási időszak:
A szerecsensirályok párválasztása általában a tél végén, kora tavasszal történik. A párok életre szólóan kötődnek egymáshoz. A hím udvarlási viselkedése magában foglalja a tollászkodást, a fej bólogatását és a hangos kiáltozást.
Fészkelés:
A szerecsensirályok telepesen fészkelnek, szigeteken, tavakon, folyók mentén, mocsarakban, és néha a tengerparton is. Gyakran más sirályfajokkal társulva fészkelnek.
Fészek:
A fészek lapos, növényi anyagokból, gallyakból, fűből és tollazatból épül. A fészek mérete 30-40 cm átmérőjű és 10-15 cm magas.
Tojásrakás:
A tojó 2-3 tojást rak, melyeken 23-25 napig kotlik. A fiókák fészeklakók, és 35-40 napos korukban repülnek ki.
Szaporodási szokások:
A szerecsensirályok monogám faj, azaz egy hím és egy tojó alkotja a párt. A párok közösen építik a fészket, kotlanak a tojásokon és gondozzák a fiókákat. A fiókák kirepülésük után is még egy ideig a szülők gondozásában maradnak.
Veszélyeztető tényezők:
A szerecsensirály szaporodását számos veszélyeztető tényező fenyegeti:
- Élőhelypusztulás: A mocsarak lecsapolása, a folyók szabályozása, a tengerpartok beépítése pusztítja a szerecsensirályok fészkelőhelyeit.
- Rágcsálók: A patkányok, egerek és menyétek gyakran kifosztják a fészkeket.
- Zavarás: Az emberi tevékenység, mint a turiszmus, a hajózás és a horgászat zavarhatja a fészkelő madarakat.
- Klímaváltozás: A klímaváltozás okozta vízhiány és a szélsőséges időjárási események is veszélyeztetik a szerecsensirály fészkelőhelyeit.
Mit tehetünk a szaporodásuk védelméért?
- Védjük a vízi élőhelyeket: A mocsarak, tavak és folyók védelme fontos szerepet játszik a szerecsensirály fészkelőhelyeinek megőrzésében.
- Természetvédelmi területek létrehozása: A fészkelőhelyek védelmét szolgáló természetvédelmi területek létrehozása segíthet a szerecsensirály populációk megőrzésében.
- Zavarás minimalizálása: A turisztikai tevékenységek szabályozása és a horgászati tilalmak bevezetése segíthet csökkenteni a fészkelő madarak zavarását.
- Klímaváltozás elleni küzdelem: A klímaváltozás elleni küzdelem, a víztakarékosság és a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentése is hozzájárul a szerecsensirály fészkelőhelyeinek védelméhez.
A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) fiókái
Jellemzői:
A szerecsensirály fiókái fészeklakók, csupaszok és vakon születnek. Hátuk szürkésbarna, hasuk fehér. A fiókák gyorsan fejlődnek, és 35-40 napos korukban repülnek ki.
Kikelés és kezdeti fejlődés:
A fiókák 23-25 napos kotlás után kelnek ki a tojásokból. Az első napokban a szülők melengetik és etetik a fiókákat. A fiókák kismértékű rovarokkal és puha ételekkel kezdik, majd fokozatosan áttérnek a halra.
Etetés és gondozás:
A fiókákat mindkét szülő eteti. A szülők halat, rovarokat, kétéltűeket és kisemlősöket hoznak a fiókáknak. A fiókák koldulással jelzik a szülőknek, hogy éhesek.
Kirepülés és elhagyás:
A fiókák 35-40 napos korukban repülnek ki. A kirepülés után még egy ideig a szülők gondozzák a fiókákat, tanítják őket vadászni és táplálkozni.
Veszélyeztető tényezők:
A szerecsensirály fiókáit számos veszélyeztető tényező fenyegeti:
- Rágcsálók: A patkányok, egerek és menyétek gyakran kifosztják a fészkeket.
- Zavarás: Az emberi tevékenység, mint a turiszmus, a hajózás és a horgászat zavarhatja a fészkelő madarakat.
- Klímaváltozás: A klímaváltozás okozta vízhiány és a szélsőséges időjárási események is veszélyeztetik a szerecsensirály fészkelőhelyeit.
Mit tehetünk a fiókák védelméért?
- Védjük a vízi élőhelyeket: A mocsarak, tavak és folyók védelme fontos szerepet játszik a szerecsensirály fészkelőhelyeinek megőrzésében.
- Természetvédelmi területek létrehozása: A fészkelőhelyek védelmét szolgáló természetvédelmi területek létrehozása segíthet a szerecsensirály populációk megőrzésében.
- Zavarás minimalizálása: A turisztikai tevékenységek szabályozása és a horgászati tilalmak bevezetése segíthet csökkenteni a fészkelő madarak zavarását.
- Klímaváltozás elleni küzdelem: A klímaváltozás elleni küzdelem, a víztakarékosság és a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentése is hozzájárul a szerecsensirály fészkelőhelyeinek védelméhez.
A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) ismertebb betegségei
Vírusos:
- Avian influenza (madárinfluenza): Ez egy rendkívül fertőző vírus, amely súlyos légúti megbetegedést okozhat madarakban.
- Newcastle-kór: Ez egy vírusos betegség, amely légúti tüneteket, idegrendszeri rendellenességeket és ízületi gyulladást okozhat madarakban.
Baktériumos:
- Szalmonella: A Salmonella baktériumok okozhatnak bélgyulladást és hasmenést madarakban.
- Escherichia coli (E. coli): Ez a baktérium bélgyulladást és hasmenést okozhat madarakban.
Parazita:
- Madártetű: A madártetvek apró, vérszívó paraziták, amelyek a madarak tollazatán élnek.
- Galandférgek: A galandférgek belső paraziták, amelyek a madarak bélrendszerében élnek.
- Kokcidiák: A kokcidiák egysejtű paraziták, amelyek a madarak bélrendszerében élnek.
Gombás:
- Aspergillosis: Ez egy gombás fertőzés, amely légúti tüneteket okozhat madarakban.
Egyéb:
- Mérgezés: A szerecsensirályok megmérgezhetik magukat, ha szennyezett vizet vagy táplálékot fogyasztanak.
- Sérülések: A szerecsensirályok sérülhetnek ragadozók támadása, baleset vagy emberi tevékenység következtében.
Fontos megjegyezni, hogy ez nem a szerecsensirályok valamennyi lehetséges betegségének teljes listája. Ha aggódik egy szerecsensirály egészsége miatt, forduljon állatorvoshoz.
Lehetséges ellenfelei, ellenségei
Ragadozók:
- Madarak: Sólymok, héják, sasok, baglyok
- Emlősök: Róka, menyét, patkány, macska
- Hüllők: Kígyók
Versenyzők:
- Más sirályfajok: Tavi sirály, kacagó sirály, füstös csiga
- Vízi madarak: Kormoránok, gázlómadarak
Egyéb:
- Ember: A halászat, a vízi élőhelyek pusztítása és a zavarás veszélyeztetheti a szerecsensirályokat.
Védekezés:
A szerecsensirályok számos stratégiát alkalmaznak a ragadozók és a versenytársak elleni védekezésre:
- Csoportosulás: A szerecsensirályok gyakran csoportosan élnek, ami megnehezíti a ragadozók számára a zsákmányszerzést.
- Figyelmeztető kiáltások: A szerecsensirályok figyelmeztető kiáltásokat adnak ki, ha ragadozót észlelnek, így a többi madár felkészülhet a veszélyre.
- Repülés: A szerecsensirályok gyorsan és ügyesen repülnek, így el tudnak menekülni a ragadozók elől.
- Álcázás: A fiókák szürke tollazata segít nekik elrejtőzni a ragadozók elől.
A szerecsensirály fontos szerepet játszik az ökoszisztémában. A ragadozók és a versenytársak elleni küzdelem segít egyensúlyban tartani a madárpopulációkat.
Védettsége – Természetvédelmi helyzete
Védettség:
A szerecsensirály Magyarországon fokozottan védett faj. Ez azt jelenti, hogy tilos a madarat befogni, tartani, elejteni, zavarni, a fészkét és tojásait elpusztítani. Természetvédelmi érték: 100 000 Ft.
Természetvédelmi helyzet:
A szerecsensirály nem szerepel a globálisan veszélyeztetett fajok listáján, de a populációja csökkenőben van. A csökkenés okai a következők:
- Élőhelypusztulás: A mocsarak lecsapolása, a folyók szabályozása, a tengerpartok beépítése pusztítja a szerecsensirályok fészkelőhelyeit.
- Rágcsálók: A patkányok, egerek és menyétek gyakran kifosztják a fészkeket.
- Zavarás: Az emberi tevékenység, mint a turiszmus, a hajózás és a horgászat zavarhatja a fészkelő madarakat.
- Klímaváltozás: A klímaváltozás okozta vízhiány és a szélsőséges időjárási események is veszélyeztetik a szerecsensirály fészkelőhelyeit.
Természetvédelmi intézkedések:
A szerecsensirály populációjának megőrzése érdekében a következő intézkedésekre van szükség:
- Védjük a vízi élőhelyeket: A mocsarak, tavak és folyók védelme fontos szerepet játszik a szerecsensirály fészkelőhelyeinek megőrzésében.
- Természetvédelmi területek létrehozása: A fészkelőhelyek védelmét szolgáló természetvédelmi területek létrehozása segíthet a szerecsensirály populációk megőrzésében.
- Zavarás minimalizálása: A turisztikai tevékenységek szabályozása és a horgászati tilalmak bevezetése segíthet csökkenteni a fészkelő madarak zavarását.
- Klímaváltozás elleni küzdelem: A klímaváltozás elleni küzdelem, a víztakarékosság és a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentése is hozzájárul a szerecsensirály fészkelőhelyeinek védelméhez.
Mit tehetünk a szerecsensirály védelméért?
- Támogassuk a természetvédelmi szervezeteket: A Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület (MME) és más természetvédelmi szervezetek aktívan dolgoznak a szerecsensirályok védelmén.
- Legyünk tudatosak a vízfelhasználásunkkal: A víztakarékossággal hozzájárulhatunk a klímaváltozás elleni küzdelemhez, ami a szerecsensirályok fészkelőhelyeinek védelmét is szolgálja.
- Tájékoztassunk másokat: Beszéljünk a szerecsensirályok fontosságáról és a veszélyeztető tényezőkről a családunkkal, a barátainkkal és az ismerőseinkkel.
Együttműködéssel megvédhetjük a szerecsensirályokat a jövő generációk számára.
A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) hangja
Hangja mire hasonlít:
A szerecsensirály hangja rikácsoló, éles, sirályhanghoz hasonlítható. Hangja gyakran összekeverhető más sirályfajok hangjával, de a szerecsensirály hangja jellegzetesen vibráló és nyávogó hangokat is tartalmaz.
Hangjának jellegzetességei:
- Hangszín: Magas, éles, vibráló, nyávogó
- Hangmagasság: Változó, de általában magas hangfekvésű
- Hangtartam: Rövid, 1-2 másodperces hangok
- Hangritmus: Gyakran ismétlődő, sorozatos hangok
Hangkeltés mechanizmusa:
A szerecsensirályok hangjukat a légcsőben lévő syrinx nevű hangszervvel keltik. A syrinx két membránból áll, amelyek a levegő áramlását modulálva hoznak létre hangokat.
Hangszínek és jelentésük:
A szerecsensirályok hangszínei alapján következtethetünk a hangulatukra és a szándékukra:
- Éles, rikácsoló hang: Veszélyre figyelmeztet, vagy riasztja a ragadozókat.
- Vibráló, nyávogó hang: Figyelmeztetés a társaknak, vagy a fiókák hívogatására.
- Lágyabb hangok: Párválasztáskor, udvarláskor használatos.
Hangok és kontextus:
A szerecsensirályok különböző hangokat adnak ki különböző helyzetekben:
- Fészekrakás: A fészekrakás során a szerecsensirályok gyakran hangoskodnak, hogy megvédjék a területüket.
- Táplálkozás: Táplálkozás közben a szerecsensirályok csicsergő hangokat adnak ki, hogy kommunikáljanak egymással.
- Veszély: Veszély esetén a szerecsensirályok rikácsoló hangokkal figyelmeztetik a társakat.
- Udvarlás: Udvarláskor a hím szerecsensirályok lágyabb hangokat adnak ki, hogy magukhoz vonzzák a tojókat.
Hangok változása:
A szerecsensirályok hangjai változhatnak az életkoruk, a nemük és a származási helyük alapján. A fiókák hangjai gyengédebbek és magasabb hangfekvésűek, mint a felnőtteké. A hím szerecsensirályok hangjai általában erősebbek és mélyebb hangfekvésűek, mint a tojóké. A különböző régiókban élő szerecsensirályok hangjai is eltérhetnek egymástól.
A szerecsensirályok hangjai fontos szerepet játszanak a kommunikációban és a társas viselkedésben. A hangok segítségével a madarak figyelmeztetik egymást a veszélyre, megvédik a területüket, megtalálják a táplálékot, és párra lelnek.
Hang: https://xeno-canto.org/contributor/SEIQHUBHAF
Érdekességek róla, tények röviden
Tények röviden:
- Méret: Testhossza 45-50 cm, szárnyfesztávolsága 125-145 cm.
- Súly: 250-400 gramm.
- Tollazat: Feje fekete, háta szürke, hasa fehér.
- Táplálék: Főleg halat fogyaszt, de rovarokat, kétéltűeket és kisemlősöket is eszik.
- Fészekrakás: Fészkét növényi anyagokból építi, 2-3 tojást rak.
- Költés: A kotlási idő 23-25 nap.
- Fiókák: A fiókák 35-40 napos korukban repülnek ki.
- Elterjedés: Európában, Ázsiában és Afrikában él.
- Kóborló: Gyakran kóborol, télen délebbre vándorol.
- Védettség: Magyarországon fokozottan védett faj.
Érdekességek:
- A szerecsensirályok intelligens madarak, képesek eszközöket használni a táplálkozáshoz.
- A szerecsensirályok kolóniákban élnek, a kolóniák mérete néhány pártól akár több ezer párig is terjedhet.
- A szerecsensirályok nagyon hangos madarak, a hangjukkal kommunikálnak egymással.
- A szerecsensirályok fontos szerepet játszanak az ökoszisztémában, segítenek a vízi élőhelyek egyensúlyának fenntartásában.
Veszélyeztető tényezők:
- A szerecsensirályok élőhelyeinek pusztulása.
- A ragadozók és a versenytársak.
- A szennyezés.
Mit tehetünk a szerecsensirályok védelméért?
- Támogassuk a természetvédelmi szervezeteket.
- Legyünk tudatosak a vízfelhasználásunkkal.
- Tájékoztassunk másokat a szerecsensirályok fontosságáról és a veszélyeztető tényezőkről.
Együttműködéssel megvédhetjük a szerecsensirályokat a jövő generációk számára.
MADARAK KATEGÓRIÁI:
- Magyarország madarai
- Európa madarai
- Ázsia madarai
- Afrika madarai
- Ausztrália madarai
- Észak- Amerika madarai
- Dél- Amerika madarai
- Dögevő madarak
- Énekesmadarak
- Erdei madarak
- Fakopácsok
- Halevő madarak
- Kerti madarak
- Költöző madarak
- Madarak
- Madárhangok
- Magevő madarak
- Mezei madarak
- Mindenevő madarak
- Nádi madarak
- Növényevő madarak
- Ragadozó madarak
- Rovarevő madarak
- Tavi madarak
- Tengeri madarak
- Városi madarak
- Vizi madarak
Fotók: Pixabay, Vistacreate
A szerecsensirály (Ichthyaetus melanocephalus) megjelenése, életmódja, szaporodása, minden fontos infó erről a csodálatos madárról. Ismerd meg.