A királyfácán (Syrmaticus reevesii) megjelenése, jellemzői
Mérete, testfelépítése és súlya:
A királyfácán Kína hegyvidéki erdőinek lakója, és a leghosszabb farktollú madárfaj. A hímek testhossza elérheti a 210 centimétert is, ebből a farok akár 100-160 centiméter hosszú. A tojók jóval kisebbek, körülbelül 75 centiméter hosszúak. A hímek testtömege átlagosan 1,5 kilogramm, míg a tojóké 1 kilogramm körül mozog. Testfelépítésük karcsú, hosszú nyakkal és lábakkal rendelkeznek.
Tollazat színezete:
A királyfácánok tollazata lenyűgöző. A hímek feje fehér, arcukon fekete „maszk” található. Nyakukon széles, gesztenyebarna gallér látható, mely fekete-fehér mintázattal tarkított. Hátuk és szárnyuk aranysárga, fekete mintázattal. Mellkasuk és hasuk fehér, farkukon pedig hosszú, fekete-fehér csíkozású tollak vannak. A tojók tollazata jóval egyszerűbb, barna alapszínű, sötétebb mintázattal, ami kiváló rejtőszínt biztosít számukra a fészekrakás időszakában.
Csőr és lábak:
A királyfácánok csőre erős, enyhén lefelé görbülő, és alkalmas a magok, gyümölcsök és rovarok fogyasztására. Lábaik erősek, hosszúak és szürkés színűek. A hímek lábán sarkantyú található, amit a riválisokkal való küzdelemben használnak.
Szárnyak és repülés:
Bár nagy testű madarak, a királyfácánok képesek repülni, de röptük nehézkes és csak rövid távokat tesznek meg. Általában a ragadozók elől menekülve vagy a fák ágai között mozogva használják szárnyaikat.
Várható élettartam:
A királyfácánok átlagos élettartama vadonban 10-15 év, fogságban akár 20 év is lehet.
Magyarországi helyzete:
Magyarországon a királyfácán nem őshonos, de néhány vadaskertben és magángyűjteményben megtalálható. Természetes élőhelyükön, Kínában, a vadászat és az élőhelyek pusztulása miatt állományuk csökkent, ezért a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) veszélyeztetett fajként tartja számon.
![A királyfácán (Syrmaticus reevesii) A királyfácán (Syrmaticus reevesii)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/kiralyfacan-5.jpg)
A királyfácán (Syrmaticus reevesii) elterjedése, előfordulása
A királyfácán eredeti élőhelye Kína középső és északi részének hegyvidéki erdei, ahol a tengerszint felett 500 és 2500 méter közötti magasságban él. Természetes elterjedési területe Ázsiára korlátozódik, azon belül is Kína területére.
A királyfácán betelepítették néhány európai országba, például Franciaországba és az Egyesült Királyságba, ahol vadászati céllal tenyésztik őket. Azonban ezek a populációk nem tekinthetők természetes elterjedésnek.
A királyfácán elterjedésének földrajzi határai:
- Északi határ: Kína északi része, Belső-Mongólia Autonóm Terület határa.
- Déli határ: Kína délnyugati része, Yunnan tartomány északi része.
- Keleti határ: Kína keleti partvidéke.
- Nyugati határ: Kína délnyugati része, Tibet Autonóm Terület keleti határa.
Fontos megjegyezni, hogy a királyfácán természetes élőhelyén belül is foltokban fordul elő, mivel a hegyvidéki erdőkben él, és nem mindenhol találja meg a számára megfelelő életfeltételeket.
![A királyfácán (Syrmaticus reevesii) A királyfácán (Syrmaticus reevesii)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/kiralyfacan-4.jpg)
Rendszertani besorolása
A királyfácán (Syrmaticus reevesii) a madarak osztályának tyúkalakúak (Galliformes) rendjébe és a fácánfélék (Phasianidae) családjába tartozó faj.
Életmódja
Társas élet és szociális viselkedés:
A királyfácánok alapvetően poligám madarak, azaz a hímek több tojóval is párosodnak. A költési időszakon kívül általában kisebb csapatokban élnek, amelyek többnyire tojókból és fiatal egyedekből állnak. A hímek a párzási időszakban rivalizálnak egymással a tojók kegyeiért, ilyenkor látványos udvarlási rituálékat mutatnak be, amely során felmeresztik tollaikat és jellegzetes hangokat adnak ki.
Mozgás és territórium:
A királyfácánok elsősorban a talajon mozognak, ahol erős lábaikkal kapirgálnak táplálék után. Bár képesek repülni, ezt csak ritkán teszik, inkább menekülésre vagy a fák ágai közötti mozgásra használják szárnyaikat. A hímek territoriálisak, és hevesen védelmezik területüket a rivális hímektől.
Alkalmazkodóképesség:
A királyfácánok jól alkalmazkodtak a hegyvidéki környezethez. Erős lábaikkal könnyedén mozognak a meredek lejtőkön, és tollazatuk kiváló hőszigetelést biztosít a hideg időjárás ellen. Táplálékuk változatos, ami segít nekik alkalmazkodni a szezonális változásokhoz és a táplálékhiányhoz.
Kihívások és túlélési stratégiák:
A királyfácánok számos kihívással szembesülnek természetes élőhelyükön. A ragadozók, mint például a rókák, a menyétek és a ragadozó madarak, veszélyt jelentenek rájuk, különösen a fiókákra. A királyfácánok rejtőszínükkel és gyors futásukkal próbálnak elmenekülni a ragadozók elől. Az élőhelyek elvesztése és a vadászat szintén komoly fenyegetést jelent számukra.
A királyfácánok túlélési stratégiái közé tartozik a rejtőzködés, a gyors futás, a változatos táplálkozás és a szaporodási siker maximalizálása. A tojók gondosan elrejtik fészküket, és a kikelt fiókákat a lehető leghamarabb megtanítják táplálékot keresni és elrejtőzni a ragadozók elől.
![A királyfácán (Syrmaticus reevesii) A királyfácán (Syrmaticus reevesii)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/kiralyfacan-3.jpg)
A királyfácán (Syrmaticus reevesii) táplálkozása
Jellemzői:
A királyfácán mindenevő, azaz növényi és állati eredetű táplálékot egyaránt fogyaszt. Táplálkozása opportunista jellegű, azaz az adott évszakban és élőhelyen elérhető táplálékforrásokhoz igazodik.
Táplálékforrások:
- Növényi eredetű: Levelek, hajtások, rügyek, gyökerek, magvak, bogyók, gyümölcsök.
- Állati eredetű: Rovarok (különösen lárvák), férgek, csigák, pókok, kisebb gerincesek (ritkán).
Táplálkozási szokások:
A királyfácánok elsősorban a talajon keresik táplálékukat, ahol erős lábaikkal és csőrükkel kotorásznak. Gyakran látogatják a tisztásokat és az erdő széleit, ahol könnyebben hozzáférnek a növényekhez és a rovarokhoz. A fiatal fiókák elsősorban rovarokkal táplálkoznak, mivel ezek a gyors növekedéshez szükséges fehérjéket biztosítják.
Ökológiai szerep:
A királyfácánok fontos szerepet játszanak az ökoszisztémában. Táplálkozásukkal hozzájárulnak a növények magvainak terjesztéséhez, és a rovarpopulációk szabályozásában is részt vesznek. Emellett zsákmányállatként szolgálnak a ragadozók számára, így a tápláléklánc fontos részét képezik.
Érdekesség:
A királyfácán táplálkozási szokásai hozzájárulnak az erdő megújulásához. A magok elfogyasztásával és más helyen történő ürítésével elősegítik a növények terjedését, és a talajban való kapirgálásukkal pedig előkészítik a talajt az új növények növekedéséhez.
![A királyfácán (Syrmaticus reevesii) A királyfácán (Syrmaticus reevesii)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/kiralyfacan-2.jpg)
A királyfácán (Syrmaticus reevesii) fészkelőhelye
Elhelyezkedés:
A királyfácán fészkelőhelye természetes élőhelyén, Kína hegyvidéki erdeiben található. A fészkeket általában a talajon, sűrű növényzettel, bokrokkal vagy kidőlt fákkal takart helyen alakítják ki.
Fészek jellemzői:
A fészek egyszerű, sekély mélyedés a talajban, amit a tojó növényi anyagokkal, levelekkel, fűszálakkal bélel ki. A fészek átmérője általában 20-30 cm, mélysége pedig 5-10 cm.
Környezet:
A királyfácánok előnyben részesítik a fészkeléshez a dús aljnövényzetű, bokros területeket, amelyek jó rejtekhelyet biztosítanak a fészeknek és a tojásoknak. A közelben lévő vízforrás is fontos számukra, mivel a fiókáknak szükségük van vízre az első napokban.
Fészeképítés:
A fészeképítés a tojó feladata. A tojó a kiválasztott helyen kaparással kialakítja a mélyedést, majd növényi anyagokkal béleli ki.
Tojásrakás:
A tojó általában 6-12 tojást rak, amelyeket naponta egyenként tojik. A tojások színe barnás, olívazöld vagy szürkés, apró sötétebb foltokkal. A kotlás kizárólag a tojó feladata, és körülbelül 24-25 napig tart.
Veszélyeztető tényezők:
- Élőhelyvesztés: Az erdők irtása és a mezőgazdasági területek terjeszkedése miatt csökken a királyfácánok számára alkalmas fészkelőhelyek száma.
- Ragadozók: A rókák, menyétek, varjak és más ragadozók veszélyt jelentenek a tojásokra és a fiókákra.
- Vadászat: Bár Kínában védett faj, a királyfácánokat továbbra is illegálisan vadásszák.
Mit tehetünk a fészkelőhelyek védelméért?
- Élőhelyvédelem: A királyfácánok élőhelyéül szolgáló erdők védelme és megőrzése kulcsfontosságú a faj fennmaradása szempontjából.
- Természetvédelmi programok: A királyfácánok védelmére irányuló programok támogatása, például a mesterséges fészkek kihelyezése és a populációk monitorozása.
- Vadászat elleni fellépés: Az illegális vadászat elleni hatékony fellépés és a lakosság környezettudatos nevelése.
- Kutatás: A királyfácánok fészkelési szokásainak és élőhelyigényének kutatása, hogy hatékonyabb védelmi intézkedéseket lehessen hozni.
A királyfácán fészkelőhelyeinek védelme összetett feladat, amelyhez a kormányzati szervek, a természetvédelmi szervezetek és a helyi közösségek együttműködése szükséges.
![A királyfácán (Syrmaticus reevesii) A királyfácán (Syrmaticus reevesii)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/kiralyfacan-1.jpg)
Szaporodása
Párzási időszak:
A királyfácánok párzási időszaka általában kora tavasztól nyár elejéig tart, március és június között. Ebben az időszakban a hímek intenzíven udvarolnak a tojóknak.
Udvarlás:
A hímek látványos udvarlási rituálét mutatnak be, amely során felmeresztik hosszú, színes farktollaikat, szárnyaikat leengedik és jellegzetes hangokat adnak ki. A tojók a legszebb tollazatú és legerősebb hímeket választják párjuknak.
Fészkelés:
A párzás után a tojó kiválasztja a fészek helyét, amely általában a talajon, sűrű növényzettel, bokrokkal vagy kidőlt fákkal takart helyen található. A fészek egyszerű mélyedés a talajban, amit a tojó növényi anyagokkal bélel ki.
Szaporodási szokások:
- Poligámia: A királyfácánok poligám madarak, azaz a hímek több tojóval is párosodnak egy szezonban.
- Tojásrakás: A tojó általában 6-12 tojást rak, amelyeket naponta egyenként tojik.
- Kotlás: A kotlás kizárólag a tojó feladata, és körülbelül 24-25 napig tart.
- Fiókanevelés: A kikelő fiókák fészekhagyók, azaz rövid időn belül képesek követni anyjukat és önállóan táplálkozni. A tojó gondoskodik a fiókákról, vezeti őket táplálékforrásokhoz és védelmezi őket a ragadozóktól.
Érdekesség:
A királyfácán hímek nem vesznek részt a fészeképítésben, a kotlásban és a fiókanevelésben. Az udvarlási időszak után a hímek elhagyják a tojókat, és új párt keresnek.
![A királyfácán (Syrmaticus reevesii) A királyfácán (Syrmaticus reevesii)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/kiralyfacan.jpg)
A királyfácán (Syrmaticus reevesii) fiókái
Jellemzői:
A királyfácán fiókái fészekhagyók, azaz kikelésük után rövid időn belül képesek követni anyjukat és önállóan táplálkozni. A kikeléskor a fiókák testét puha, barnás pehelytollazat borítja, ami kiváló rejtőszínt biztosít számukra a talajon. A fiókák szeme nyitott, és már az első napon képesek járni és futni.
Kikelés és kezdeti fejlődés:
A fiókák a kotlási időszak végén, körülbelül 24-25 nap után kelnek ki a tojásból. Az első néhány napban a tojó közelében maradnak, és anyjuk melegíti őket. A fiókák gyorsan fejlődnek, és néhány hét alatt kifejlődik a repüléshez szükséges tollazatuk.
Etetés és gondozás:
A fiókák elsősorban rovarokkal táplálkoznak, amelyeket anyjuk vezetésével keresnek a talajon. A tojó megtanítja a fiókákat, hogyan találjanak táplálékot, és hogyan rejtőzzenek el a ragadozók elől. A fiókák gyorsan nőnek, és néhány hét alatt elérik a felnőtt méretük felét.
Kirepülés és elhagyás:
A fiókák körülbelül 6-8 hetes korukban válnak röpképessé. Ekkorra már képesek önállóan táplálkozni és gondoskodni magukról. A tojó általában addig marad a fiókákkal, amíg azok el nem érik a teljes önállóságot, ami általában 2-3 hónapig tart.
Gondoskodás és túlélési arány:
A királyfácán fiókák túlélési aránya viszonylag alacsony, mivel számos veszély fenyegeti őket. A ragadozók, mint például a rókák, a menyétek és a ragadozó madarak, gyakran zsákmányolják a fiókákat. Az időjárási viszontagságok, például a hideg és a csapadék, szintén veszélyesek lehetnek a fiatal madarakra. A tojó gondoskodása és védelme azonban jelentősen növeli a fiókák túlélési esélyeit.
Ökológiai jelentőség:
A királyfácán fiókák fontos szerepet játszanak az ökoszisztémában, mivel táplálékul szolgálnak a ragadozók számára. Emellett a fiókák túlélése és felnőtté válása biztosítja a királyfácán populáció fennmaradását és genetikai sokféleségét.
Ismertebb betegségei lehetnek
A királyfácánok, mint minden madárfaj, számos betegségnek lehetnek kitéve. Néhány ismertebb betegség, ami előfordulhat náluk:
Parazitafertőzések:
- Bélféreg fertőzések: Különböző fonálférgek és galandférgek okozhatnak fertőzést, amelyek hasmenést, fogyást és általános gyengeséget okozhatnak.
- Külső paraziták: Tetvek, atkák és bolhák is megtelepedhetnek a tollazatban, viszketést, tollvesztést és bőrproblémákat okozva.
Vírusos és bakteriális fertőzések:
- Madárinfluenza: Ez a súlyos, gyakran halálos kimenetelű betegség a királyfácánokat is érintheti.
- Newcastle-betegség: Idegrendszeri tüneteket, légzési nehézségeket és akár elhullást is okozhat.
- Szalmonellózis: Hasmenést, étvágytalanságot és levertséget okoz.
Gombás fertőzések:
- Aspergillosis: Ez a légzőszervi megbetegedés a királyfácánok tüdejét támadja meg, légzési nehézségeket és akár elhullást is okozhat.
Egyéb betegségek:
- Mérgezések: A királyfácánok érzékenyek lehetnek különböző mérgező anyagokra, például növényvédő szerekre vagy nehézfémekre.
- Hiánybetegségek: A nem megfelelő táplálkozás vitamin- és ásványianyag-hiányhoz vezethet, ami különböző egészségügyi problémákat okozhat.
Fontos megjegyezni: A betegségek megelőzése érdekében fontos a megfelelő higiénia biztosítása a királyfácánok tartási helyén, a rendszeres parazitaellenes kezelés, a kiegyensúlyozott táplálkozás és a beteg madarak elkülönítése. Ha bármilyen betegség gyanúja merül fel, fontos állatorvoshoz fordulni.
Lehetséges ellenfelei, ellenségei
A királyfácánnak természetes élőhelyén számos természetes ellensége van, amelyek a tojásokra, a fiókákra és a kifejlett egyedekre is veszélyt jelentenek. Magyarországon, ahol a királyfácán nem őshonos, és csak néhány vadaskertben vagy magángyűjteményben található meg, az ellenségek köre szűkebb.
Természetes ellenségek (Kínában):
- Ragadozó emlősök: Rókák, nyestkutyák, menyétek, borzok és vadmacskák.
- Ragadozó madarak: Héják, ölyvek, sasok és baglyok.
- Kígyók: Egyes kígyófajok a tojásokat és a fiókákat zsákmányolhatják.
Magyarországi potenciális ellenségek:
- Rókák: A rókák a leggyakoribb ragadozók, amelyek veszélyt jelenthetnek a királyfácánokra, különösen a fiókákra.
- Nyestkutyák: A nyestkutyák szintén potenciális ragadozói lehetnek a királyfácánoknak.
- Ragadozó madarak: A héják és az ölyvek a kifejlett királyfácánokra is veszélyt jelenthetnek.
Védelmi stratégiák:
A királyfácánok számos védelmi stratégiát fejlesztettek ki a ragadozók ellen:
- Rejtőzködés: A tojók gondosan elrejtik fészküket a sűrű növényzetben, hogy megvédjék a tojásokat.
- Álcázás: A tojások és a fiókák színezete segít nekik beolvadni a környezetükbe, így nehezebben észrevehetőek a ragadozók számára.
- Gyors futás: A királyfácánok erős lábaikkal gyorsan el tudnak futni a veszély elől.
- Repülés: Bár nem a legjobb repülők, a királyfácánok képesek rövid távokat repülni, hogy elkerüljék a ragadozókat.
- Figyelmeztető hangok: A királyfácánok hangos riasztó hangokat adnak ki, ha veszélyt észlelnek, így figyelmeztetve a többi egyedet.
Védelmi intézkedések Magyarországon:
Mivel a királyfácán nem őshonos Magyarországon, és csak néhány helyen található meg, a vadaskertekben és magángyűjteményekben általában védelmi intézkedéseket alkalmaznak a ragadozók ellen. Ezek közé tartozhatnak a kerítések, a hálók, a riasztórendszerek és a rendszeres ellenőrzés.
Védettsége – Természetvédelmi helyzete
A királyfácán (Syrmaticus reevesii) természetvédelmi helyzete aggasztó. A Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) Vörös Listáján a „sebezhető” kategóriába sorolja. Ez azt jelenti, hogy a faj vadon élő populációja jelentős mértékben csökkent az elmúlt években, és fennáll a veszélye annak, hogy a közeljövőben a „veszélyeztetett” kategóriába kerül.
A királyfácán állománycsökkenésének fő okai:
- Élőhelyvesztés: A kínai erdők irtása és a mezőgazdasági területek terjeszkedése miatt a királyfácánok elveszítik természetes élőhelyüket.
- Vadászat: Bár Kínában védett faj, a királyfácánokat továbbra is illegálisan vadásszák húsáért és különleges tollazatáért.
- Betegségek: A királyfácánok érzékenyek lehetnek különböző betegségekre, amelyek akár járványokat is okozhatnak, és tovább csökkenthetik az állományt.
Természetvédelmi intézkedések:
A királyfácán védelme érdekében számos intézkedést hoztak és hoznak:
- Védett területek létrehozása: Kínában több természetvédelmi területet hoztak létre, ahol a királyfácánok biztonságban élhetnek és szaporodhatnak.
- Vadászat elleni fellépés: Az illegális vadászat elleni küzdelem és a lakosság környezettudatos nevelése is fontos szerepet játszik a faj védelmében.
- Tenyésztési programok: Fogságban történő tenyésztési programok segíthetnek a faj genetikai állományának megőrzésében és a vadon élő populációk megerősítésében.
Magyarországi helyzet:
Magyarországon a királyfácán nem őshonos faj, és csak néhány vadaskertben és magángyűjteményben található meg. Ezért a hazai természetvédelmi intézkedések elsősorban a fogságban tartott egyedek jólétére és a faj genetikai állományának megőrzésére irányulnak.
Fontos, hogy a királyfácán védelme érdekében a nemzetközi közösség is összefogjon, és támogassa a kínai természetvédelmi erőfeszítéseket. Csak így biztosítható, hogy ez a gyönyörű és különleges madárfaj fennmaradjon a jövő generációi számára.
A királyfácán (Syrmaticus reevesii) hangja
Hangja mire hasonlít:
A királyfácán hangja jellegzetes és változatos. A hímek hangja főként a párzási időszakban hallható, és leginkább egy éles, messzehangzó füttyre hasonlít, amelyet gyakran ismételnek. Emellett a hímek kotkodácsoló hangokat is kiadnak, amelyek hasonlítanak a tyúkok hangjára. A tojók hangja halkabb, és főként a fiókákkal való kommunikációra szolgál.
Hangjának jellegzetességei:
- A hímek hangja erőteljes, messzehangzó és dallamos.
- A tojók hangja halkabb, csendesebb és kevésbé változatos.
- A fiókák csipogással kommunikálnak.
Hangkeltés mechanizmusa:
A királyfácánok, mint minden madár, a hangjukat a syrinx nevű hangképző szerv segítségével keltik. A syrinx a légcső alsó részén található, és két hangrésből áll, amelyeket a madár a kilégzés során rezegtetve hoz létre hangot. A királyfácánok képesek különböző hangokat létrehozni a syrinx izmainak összehúzásával és ellazításával, valamint a levegő áramlásának szabályozásával.
Hangszínek és jelentésük:
- A hím éles, füttyszerű hangja a területvédelem és a nőstények odacsalogatása céljából hangzik el.
- A kotkodácsoló hangok a hímek közötti kommunikációt szolgálják, például a rivális hímek elriasztását.
- A tojók halkabb hangjai a fiókák hívására és a veszély jelzésére szolgálnak.
Hangok és kontextus:
A királyfácánok által kiadott hangok jelentése a kontextustól függ. Például a hím füttyentése a párzási időszakban a nőstények vonzását szolgálja, míg a kotkodácsolás a rivális hímek elriasztását. A tojók hangjai a fiókák gondozása és a veszély jelzése során változnak.
Hangok változása:
A királyfácánok hangja az életkorral és a nemtől függően változik. A fiatal madarak hangja magasabb és kevésbé erőteljes, mint a felnőtteké. A hímek hangja a párzási időszakban a legintenzívebb és legváltozatosabb.
Érdekesség:
A királyfácán hangját a kínai kultúrában nagyra becsülik, és gyakran használják a hagyományos zenében és a művészetekben.
Hang: https://xeno-canto.org/contributor/YTUXOCTUEM
Érdekességek róla, tények röviden
- Leghosszabb farktollú madár: A királyfácán hímek akár 2 méter hosszúra is megnőhetnek, farkuk pedig a testhossz felét is kiteheti.
- Veszélyeztetett faj: A Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) Vörös Listáján a „sebezhető” kategóriába sorolják.
- Kínai szimbólum: A királyfácánt a kínai kultúrában nagyra becsülik, és gyakran használják a művészetekben és a hagyományos orvoslásban.
- Poligámia: A hímek több tojóval is párosodnak egy szezonban.
- Fészekhagyó fiókák: A fiókák kikelés után rövid időn belül képesek követni anyjukat és önállóan táplálkozni.
- Mindenevő: A királyfácánok növényi és állati eredetű táplálékot egyaránt fogyasztanak.
- Rejtőzködő életmód: A sűrű növényzetben élnek, és rejtőzködéssel védekeznek a ragadozók ellen.
- Hangutánzó képesség: Képesek utánozni más madarak és állatok hangját.
MADARAK KATEGÓRIÁI:
- Magyarország madarai
- Európa madarai
- Ázsia madarai
- Afrika madarai
- Ausztrália madarai
- Észak- Amerika madarai
- Dél- Amerika madarai
- Dögevő madarak
- Énekesmadarak
- Erdei madarak
- Fakopácsok
- Halevő madarak
- Kerti madarak
- Költöző madarak
- Madarak
- Madárhangok
- Magevő madarak
- Mezei madarak
- Mindenevő madarak
- Nádi madarak
- Növényevő madarak
- Ragadozó madarak
- Rovarevő madarak
- Tavi madarak
- Tengeri madarak
- Városi madarak
- Vizi madarak
Fotók: Pixabay, Vistacreate
A királyfácán (Syrmaticus reevesii) megjelenése, életmódja, szaporodása, minden fontos infó erről a csodálatos madárról. Ismerd meg.