A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) megjelenése, jellemzői
Méret és testfelépítés:
A keselyűfejű gyöngytyúk a legnagyobb testű gyöngytyúkfaj. Testhossza 61-70 centiméter, szárnyfesztávolsága 28-31 centiméter. Testalkata karcsú, hosszú nyakkal és lábakkal rendelkezik.
Súly:
A kifejlett példányok súlya 1,1 és 1,6 kilogramm között mozog.
Tollazat színezete:
A keselyűfejű gyöngytyúk tollazata lenyűgöző és jellegzetes. Testének nagy részét csillogó kobaltkék tollak borítják, melyeket lila, fekete és fehér minták tarkítanak. Nyakuk csupasz, élénk kék és piros bőrfelülettel, amely a nászidőszakban még intenzívebbé válik.
Csőr és lábak:
Csőre erős és enyhén görbült, színe fekete. Lábaik hosszúak és erősek, alkalmasak a gyors futásra és a kapirgálásra. A lábak színe szürkésfekete.
Szárnyak és repülés:
Bár képesek repülni, a keselyűfejű gyöngytyúkok elsősorban talajlakók. Repülésük általában rövid távú és alacsony, leginkább veszély esetén alkalmazzák.
Várható élettartam:
A vadon élő keselyűfejű gyöngytyúkok várható élettartama 10-15 év. Fogságban, megfelelő körülmények között akár 20 évig is élhetnek.
Magyarországi helyzet:
A keselyűfejű gyöngytyúk nem őshonos Magyarországon. Elsősorban Kelet-Afrika szárazabb területein él. Magyarországon díszmadárként tartják, de egyes gazdaságokban húsukért és tojásáért is tenyésztik.
Érdekességek:
- Komplex szociális struktúrával rendelkeznek, több tucat egyedből álló csoportokban élnek.
- Mindenevők, táplálékuk magvakból, gyümölcsökből, rovarokból és kisebb gerincesekből áll.
- Hangjuk jellegzetes, messze hangzó kiáltásokból áll.
![A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/keselyufeju-gyongytyuk.jpg)
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) elterjedése, előfordulása
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) élőhelye és elterjedése:
Földrész:
Afrika
Országok:
Elsősorban Etiópia, Szomália és Kenya területén honos, de előfordul Tanzánia és Uganda északkeleti részein is.
Élőhely:
Száraz, félsivatagos területek, bozótosok, szavannák, füves puszták. Kerüli a sűrű erdőket és a vizes élőhelyeket.
Földrajzi határok:
Elterjedésének északi határa az Etióp-magasföld, déli határa pedig Tanzánia északi része. Keleten az Indiai-óceán, nyugaton pedig a Kelet-afrikai-árokrendszer határolja.
Fontos megjegyzés:
Bár a keselyűfejű gyöngytyúk nem veszélyeztetett faj, élőhelyének elvesztése és a vadászat miatt állománya csökkenőben van. Ezért fontos a faj védelme és élőhelyének megőrzése.
![gyöngytyúkfélék A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/keselyufeju-gyongytyuk-1.jpg)
Rendszertani besorolása
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) a madarak (Aves) osztályának tyúkalakúak (Galliformes) rendjébe, ezen belül a gyöngytyúkfélék (Numididae) családjába tartozó faj.
Rendszertani besorolás | Elnevezés |
Ország |
Animalia (Állatok)
|
Törzs |
Chordata (Gerinchúrosok)
|
Osztály | Aves (Madarak) |
Rend |
Galliformes (Tyúkalakúak)
|
Család |
Numididae (Gyöngytyúkfélék)
|
Nem | Acryllium |
Faj |
Acryllium vulturinum (Keselyűfejű gyöngytyúk)
|
![A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/keselyufeju-gyongytyuk-2.jpg)
Életmódja
Társas élet:
A keselyűfejű gyöngytyúkok kifejezetten társas lények. Stabil, több tucat egyedből álló csoportokat alkotnak, amelyekben hierarchikus rend uralkodik. A csoporton belül szoros kapcsolatok alakulnak ki, és az egyedek kölcsönösen segítik egymást a táplálékszerzésben és a ragadozók elleni védekezésben.
Szociális viselkedés:
Kommunikációjuk változatos, hangjelzéseket, testbeszédet és vizuális jeleket egyaránt alkalmaznak. A hímek a nászidőszakban látványos udvarlási rituálékkal hódítják meg a tojókat.
Mozgás:
Elsősorban talajlakók, kiválóan futnak és ügyesen mozognak a bozótos területeken. Repülni is képesek, de ezt főként veszély esetén alkalmazzák.
Territórium:
A csoportok nem kifejezetten territoriálisak, de a táplálékforrásokban gazdag területeket aktívan védelmezik más csoportoktól.
Alkalmazkodóképesség:
A keselyűfejű gyöngytyúkok jól alkalmazkodtak a száraz, forró éghajlathoz. Hosszú lábaik és karcsú testük segíti őket a hőszabályozásban. A nap legmelegebb óráiban árnyékba húzódnak, és a táplálékukból nyerik a szükséges nedvességet.
Kihívások és túlélési stratégiák:
Élőhelyükön számos ragadozóval kell szembenézniük, mint például a leopárdok, hiénák és ragadozó madarak. A csoportban élés előnyt jelent a védekezésben, mivel a több szem többet lát, és a riasztó hangjelzések gyorsan figyelmeztetik a többieket a veszélyre. A gyors futás és a rövid távú repülés szintén fontos túlélési stratégiák.
![A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/keselyufeju-gyongytyuk-3.jpg)
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) táplálkozása
Jellemzői:
A keselyűfejű gyöngytyúkok mindenevő madarak, opportunista táplálkozási stratégiát követnek, ami azt jelenti, hogy a rendelkezésre álló táplálékforrásokat hasznosítják.
Táplálékforrások:
Táplálékuk változatos, és az évszaktól, valamint az élőhelytől függően változik.
- Növényi eredetű táplálékok: Magvak, gyümölcsök, bogyók, levelek, hajtások, gyökerek.
- Állati eredetű táplálékok: Rovarok (hangyák, termeszek, sáskák, bogarak), pókok, csigák, giliszták, kisebb gerincesek (gyíkok, kígyók, rágcsálók).
Táplálkozási szokások:
A keselyűfejű gyöngytyúkok a talajon keresik a táplálékukat. Erős lábaikkal és karmaikkal kapirgálnak a földben, hogy feltárják a rovarokat és a magokat. Csőrük alkalmas a magok feltörésére és a rovarok összezúzására. Gyakran csoportosan táplálkoznak, ami segíti őket a táplálékforrások felkutatásában és a ragadozók elleni védekezésben.
Ökológiai szerep:
A keselyűfejű gyöngytyúkok fontos szerepet játszanak az ökoszisztémában. Táplálkozási szokásaik révén hozzájárulnak a növények magvainak terjesztéséhez, valamint a rovarpopulációk szabályozásához. Emellett zsákmányállatként szolgálnak a nagyobb ragadozók számára, így a tápláléklánc fontos részét képezik.
![A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum)](https://madarinfo.hu/wp-content/uploads/2024/07/keselyufeju-gyongytyuk-4.jpg)
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) fészkelőhelye
Elhelyezkedés:
A keselyűfejű gyöngytyúkok fészkeit a talajon alakítják ki, általában bokrok, fűcsomók vagy sziklák védelmében. Előnyben részesítik a száraz, nyílt területeket, ahol jó a kilátás és könnyen észrevehető a közeledő veszély.
Fészek jellemzői:
A fészek egyszerű, sekély mélyedés a talajban, amit a tojó kapar ki. A fészek belsejét nem bélelik ki különösebben, néha néhány levél vagy fűszál található benne.
Környezet:
A fészkelőhely környezete általában száraz, füves vagy bozótos terület. Fontos, hogy a közelben legyen elegendő táplálékforrás (magvak, rovarok) és vízlelőhely.
Fészeképítés:
A fészek építése a tojó feladata. A hím nem vesz részt a fészeképítésben, de a tojó közelében marad, hogy megvédje őt a ragadozóktól.
Tojásrakás:
A tojó általában 8-15 tojást rak, amelyek színe krémszínű vagy halványbarna. A kotlás kizárólag a tojó feladata, és körülbelül 23-28 napig tart.
Veszélyeztető tényezők:
- Élőhelyvesztés: A mezőgazdasági terjeszkedés, a túllegeltetés és az urbanizáció miatt csökken a természetes élőhelyük.
- Vadászat: Húsukért és tojásáért vadásszák őket.
- Ragadozók: A tojásokat és a fiókákat számos ragadozó (kígyók, mongúzok, ragadozó madarak) veszélyezteti.
Mit tehetünk a fészkelőhelyek védelméért?
- Élőhelyvédelem: A természetes élőhelyek megőrzése és helyreállítása kulcsfontosságú.
- Vadászat szabályozása: A vadászat korlátozása vagy tiltása segíthet a populációk fenntartásában.
- Ragadozók elleni védelem: A fészkek védelme kerítésekkel vagy más fizikai akadályokkal csökkentheti a ragadozók okozta veszteségeket.
- Közösségi részvétel: A helyi közösségek bevonása a természetvédelmi programokba elősegítheti a faj hosszú távú fennmaradását.
- Tudatosság növelése: Az emberek tájékoztatása a keselyűfejű gyöngytyúk jelentőségéről és a rá leselkedő veszélyekről hozzájárulhat a faj védelméhez.
Szaporodása
Párzási időszak:
A keselyűfejű gyöngytyúkok szaporodási időszaka az esős évszakhoz kötődik, ami élőhelyükön változó lehet. Általában júniusban és decembertől januárig tart. A párzási időszakban a hímek intenzíven udvarolnak a tojóknak, látványos táncokat lejtenek, és felborzolják tollaikat, hogy felhívják magukra a figyelmet.
Fészkelés:
A fészkelés a talajon történik. A tojó kapar egy sekély mélyedést a földbe, amit aztán néhány fűszállal vagy levéllel bélel ki. A fészket általában bokrok vagy sziklák védelmében alakítják ki, hogy megvédjék a tojásokat a ragadozóktól és az időjárás viszontagságaitól.
Szaporodási szokások:
- Párválasztás: A keselyűfejű gyöngytyúkok monogám párokat alkotnak, amelyek a szaporodási időszakon kívül is együtt maradnak.
- Tojásrakás: A tojó általában 8-15 tojást rak, amelyeket egyedül költ ki. A kotlási idő 23-28 napig tart.
- Fiókanevelés: A fiókák fészekhagyók, vagyis kikelés után azonnal képesek követni a szüleiket. Mindkét szülő részt vesz a fiókák gondozásában, de a hímnek nagyobb szerepe van a táplálékgyűjtésben. A fiókák gyorsan fejlődnek, és néhány hét alatt képesek repülni.
- Családi kötelékek: A családi csoportok általában a következő szaporodási időszakig együtt maradnak. A fiatal madarak gyakran segítenek a szüleiknek a következő fiókák felnevelésében.
A keselyűfejű gyöngytyúkok szaporodása összetett és érdekes folyamat, amelyben a szociális kötelékek és a szülői gondoskodás fontos szerepet játszik.
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) fiókái
Jellemzői:
A keselyűfejű gyöngytyúk fiókái fészekhagyók, ami azt jelenti, hogy kikelés után szinte azonnal képesek követni szüleiket. Születésükkor barna, pelyhes tollazatuk van, ami remekül álcázza őket a környezetükben. Lábaik erősek, így már korán képesek gyorsan futni és követni a szülőket.
Kikelés és kezdeti fejlődés:
A fiókák a 23-28 napos kotlási időszak után kelnek ki a tojásból. A kikelést követően a tojó azonnal elvezeti őket a fészektől egy biztonságosabb helyre. A fiókák gyorsan tanulnak, és hamarosan képesek magukról gondoskodni. A kezdeti időszakban azonban még nagyon sérülékenyek, és a szülők védelmére szorulnak.
Etetés és gondozás:
Mindkét szülő részt vesz a fiókák etetésében és gondozásában. A fiókák elsősorban rovarokat és más apró ízeltlábúakat fogyasztanak, amelyeket a szülők gyűjtenek össze nekik. Ahogy nőnek, fokozatosan áttérnek a növényi táplálékra is. A szülők a fiókákat a szárnyuk alá bújtatják, hogy megvédjék őket az időjárás viszontagságaitól és a ragadozóktól.
Kirepülés és elhagyás:
A fiókák körülbelül 2-3 hetes korukban kezdenek el repülni, de a szülők még hetekig vagy akár hónapokig is velük maradnak. Ez idő alatt a fiatal madarak megtanulják a túléléshez szükséges készségeket, például a táplálékkeresést és a ragadozók elkerülését.
Gondoskodás és túlélési arány:
A keselyűfejű gyöngytyúkok szülői gondoskodása nagyon fejlett. A szülők mindent megtesznek, hogy megvédjék a fiókáikat. Ennek ellenére a túlélési arány viszonylag alacsony, mivel a fiókákat számos ragadozó fenyegeti. A túlélő fiókák azonban gyorsan fejlődnek, és hamarosan képesek beilleszkedni a csoport életébe.
Ökológiai jelentőség:
A keselyűfejű gyöngytyúk fiókái fontos szerepet játszanak az ökoszisztémában. Táplálékként szolgálnak a ragadozók számára, így hozzájárulnak a tápláléklánc egyensúlyához. Emellett a túlélő fiókák biztosítják a faj fennmaradását.
Ismertebb betegségei lehetnek
A keselyűfejű gyöngytyúkok, mint minden madárfaj, fogékonyak lehetnek különböző betegségekre. Íme néhány a leggyakoribb betegségek közül, amelyekkel találkozhatunk:
-
Newcastle-betegség: A Newcastle-betegség egy rendkívül fertőző vírusos betegség, amely a madarak légző- és idegrendszerét támadja meg. Tünetei lehetnek a légzési nehézségek, a bénulás, a torticollis (ferdén tartott fej), és a hirtelen elhullás.
-
Madárinfluenza: Az avian influenza, más néven madárinfluenza, egy másik súlyos vírusos betegség, amely a madarakat érinti. A tünetek széles skálán mozoghatnak, a légzési problémáktól a hasmenésig, és a betegség gyakran halálos kimenetelű.
-
Gombás fertőzések: A gyöngytyúkokat különböző gombás fertőzések is érinthetik, különösen a légzőrendszerüket. Ezek a fertőzések légzési nehézségeket, étvágytalanságot és levertséget okozhatnak.
-
Belső paraziták: A belső paraziták, mint például a férgek és a kokcidiumok, szintén gyakori problémát jelentenek a gyöngytyúkoknál. Ezek a paraziták a madarak bélrendszerében élnek, és hasmenést, fogyást és általános gyengeséget okozhatnak.
-
Külső paraziták: A külső paraziták, mint például a tetvek és az atkák, a gyöngytyúkok bőrét és tollazatát támadják meg. Ezek a paraziták viszketést, tollvesztést és bőrirritációt okozhatnak.
Fontos megjegyezni, hogy a betegségek megelőzése kulcsfontosságú a gyöngytyúkok egészségének megőrzésében. A megelőzés magában foglalja a megfelelő higiéniai körülmények fenntartását, a kiegyensúlyozott táplálkozást, a rendszeres állatorvosi ellenőrzéseket, és a rendelkezésre álló vakcinák beadását.
Lehetséges ellenfelei, ellenségei
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) természetes ellenségei és védelmi stratégiái:
Természetes ellenségek:
A keselyűfejű gyöngytyúknak számos természetes ellensége van, különösen a fiókák és a tojások veszélyeztetettek.
- Ragadozó madarak: Sasok, héják, keselyűk és baglyok zsákmányolhatják a gyöngytyúkokat, különösen a fiatal és tapasztalatlan egyedeket.
- Ragadozó emlősök: Leopárdok, hiénák, sakálok, cibetmacskák és mongúzok szintén veszélyt jelentenek a gyöngytyúkokra, különösen éjszaka és a fészkelési időszakban.
- Kígyók: A kígyók elsősorban a tojásokra és a fiókákra jelentenek veszélyt.
Védelmi stratégiák:
A keselyűfejű gyöngytyúkok számos védelmi stratégiát fejlesztettek ki a ragadozók ellen:
- Csoportos élet: A gyöngytyúkok nagy csoportokban élnek, ami növeli a túlélési esélyeiket. A csoportban több szem látja a ragadozót, és a riasztó hangjelzések gyorsan figyelmeztetik a többieket a veszélyre.
- Gyors futás: A gyöngytyúkok kiváló futók, és képesek gyorsan elmenekülni a ragadozók elől.
- Rövid távú repülés: Bár elsősorban talajlakók, a gyöngytyúkok képesek rövid távolságokra repülni, ami szintén segíthet a menekülésben.
- Álcázás: A gyöngytyúkok tollazata kiválóan álcázza őket a környezetükben, ami megnehezíti a ragadozók számára, hogy észrevegyék őket.
- Fészekvédelem: A tojók a fészket általában bokrok vagy sziklák védelmében alakítják ki, hogy megvédjék a tojásokat a ragadozóktól.
- Agresszív viselkedés: A gyöngytyúkok szükség esetén agresszívan védelmezik magukat és a fiókáikat. A hímek különösen harciasak lehetnek a ragadozókkal szemben.
Ezek a védelmi stratégiák együttesen segítenek a keselyűfejű gyöngytyúkoknak túlélni a természetes ellenségeikkel szemben, és biztosítják a faj fennmaradását.
Védettsége – Természetvédelmi helyzete
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) természetvédelmi helyzete jelenleg a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) Vörös Listáján „mérsékelten fenyegetett” kategóriába tartozik. Ez azt jelenti, hogy bár jelenleg nem számít közvetlenül veszélyeztetettnek, a jövőben a kihalás veszélye fenyegetheti, ha a populáció csökkenése folytatódik.
Főbb veszélyeztető tényezők:
- Élőhelyvesztés: A mezőgazdasági terjeszkedés, a túllegeltetés és az urbanizáció miatt csökken a természetes élőhelye.
- Vadászat: Húsukért és tojásáért vadásszák, valamint néha díszmadárként is befogják.
- Klímaváltozás: A szárazságok és a szélsőséges időjárási jelenségek negatívan befolyásolják a táplálékforrások elérhetőségét és a szaporodási sikert.
Védelmi intézkedések:
- Élőhelyvédelem: A természetes élőhelyek megőrzése és helyreállítása elengedhetetlen a faj fennmaradásához.
- Vadászat szabályozása: A vadászat korlátozása vagy tiltása segíthet a populációk stabilizálásában.
- Fogságban történő tenyésztés: A fogságban történő tenyésztési programok hozzájárulhatnak a genetikai sokféleség megőrzéséhez és a vadon élő populációk megerősítéséhez.
- Kutatás és monitoring: A faj elterjedésének, populációdinamikájának és a rá leselkedő veszélyeknek a folyamatos nyomon követése segít a hatékony védelmi intézkedések kidolgozásában.
- Tájékoztatás és oktatás: A helyi közösségek és a szélesebb nyilvánosság tájékoztatása a keselyűfejű gyöngytyúk jelentőségéről és a védelmének fontosságáról hozzájárulhat a faj hosszú távú fennmaradásához.
Bár a keselyűfejű gyöngytyúk helyzete jelenleg nem kritikus, a fent említett veszélyeztető tényezők miatt fontos a folyamatos figyelem és a proaktív védelmi intézkedések.
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) hangja
Hangja mire hasonlít?
A keselyűfejű gyöngytyúk hangja jellegzetes és könnyen felismerhető. Gyakran hasonlítják egy rikácsoló vagy krákogó hanghoz, de ennél sokkal változatosabb és összetettebb.
Hangjának jellegzetességei:
- Erős és messzehangzó: A keselyűfejű gyöngytyúk hangja rendkívül erős és messzehangzó, akár több kilométerre is elhallatszik. Ez lehetővé teszi számukra, hogy nagy távolságból kommunikáljanak egymással.
- Változatos: Repertoárjukban számos különböző hang található, amelyeket különböző helyzetekben használnak. Vannak riasztó hangok, udvarlási hangok, táplálkozási hangok, és hangok, amelyekkel a csoporton belüli kapcsolatokat erősítik.
- Ritmusos: A hangok gyakran ismétlődő, ritmikus mintákat követnek. Ez segít a madaraknak abban, hogy felismerjék egymást, és megkülönböztessék a saját csoportjuk tagjait az idegenektől.
Hangkeltés mechanizmusa:
A keselyűfejű gyöngytyúk hangját a légcső alsó végén található hangképző szerv, a syrinx segítségével kelti. A syrinx két különálló hangképző részből áll, amelyek lehetővé teszik a madár számára, hogy egyszerre két különböző hangot adjon ki, vagy hogy gyorsan váltogasson a hangok között.
Hangszínek és jelentésük:
- Riasztó hangok: A riasztó hangok általában magasak, élesek és gyorsan ismétlődőek. Ezekkel a hangokkal a madarak figyelmeztetik egymást a veszélyre.
- Udvarlási hangok: Az udvarlási hangok általában mélyebbek, dallamosabbak és lassabban ismétlődőek. A hímek ezekkel a hangokkal próbálják megnyerni a tojók tetszését.
- Táplálkozási hangok: A táplálkozási hangok általában lágyak, csiripelőek és gyakran csak a csoport tagjai számára hallhatóak. Ezekkel a hangokkal a madarak kommunikálnak egymással a táplálékforrásokról.
Hangok és kontextus:
A keselyűfejű gyöngytyúkok hangja a kontextustól függően változik. Például egy ragadozó közeledtére kiadott riasztó hang teljesen más, mint egy udvarlási rituálé során hallható hang. A madarak képesek a hangjukat a helyzethez igazítani, hogy a lehető leghatékonyabban kommunikáljanak egymással.
Hangok változása:
A keselyűfejű gyöngytyúkok hangja az életkorral és a nemtől függően is változhat. A fiatal madarak hangja általában magasabb és kevésbé fejlett, mint a felnőtteké. A hímek és a tojók hangja között is lehetnek különbségek.
Ha szeretné meghallgatni a keselyűfejű gyöngytyúk hangját, számos felvétel található az interneten. Írja be a keresőbe, hogy „keselyűfejű gyöngytyúk hangja”, és válasszon a találatok közül.
Hang: https://xeno-canto.org/contributor/LRZESOXXOO
Érdekességek róla, tények röviden
Kategória |
Érdekesség/Tény
|
Megjelenés |
A legnagyobb testű gyöngytyúkfaj.
|
Élénk kék nyakuk a nászidőszakban még intenzívebbé válik.
|
|
A nevét keselyűre emlékeztető csupasz fejéről kapta.
|
|
Élőhely |
Száraz, félsivatagos területeken él Kelet-Afrikában.
|
Viselkedés |
Nagyon társas, akár 50 egyedből álló csoportokban él.
|
Kiváló futó, akár 50 km/h sebességgel is képes futni.
|
|
Hangja messze hangzó, rikácsoló vagy krákogó.
|
|
Szaporodás |
A tojó egyedül kotlik a tojásokon.
|
A fiókák fészekhagyók, kikelés után azonnal követik a szülőket.
|
|
Táplálkozás |
Mindenevő, magvakat, rovarokat, gyümölcsöket és kisebb állatokat fogyaszt.
|
Természetvédelmi helyzet |
Mérsékelten fenyegetett faj az élőhelyvesztés és a vadászat miatt.
|
MADARAK KATEGÓRIÁI:
- Magyarország madarai
- Európa madarai
- Ázsia madarai
- Afrika madarai
- Ausztrália madarai
- Észak- Amerika madarai
- Dél- Amerika madarai
- Dögevő madarak
- Énekesmadarak
- Erdei madarak
- Fakopácsok
- Halevő madarak
- Kerti madarak
- Költöző madarak
- Madarak
- Madárhangok
- Magevő madarak
- Mezei madarak
- Mindenevő madarak
- Nádi madarak
- Növényevő madarak
- Ragadozó madarak
- Rovarevő madarak
- Tavi madarak
- Tengeri madarak
- Városi madarak
- Vizi madarak
Fotók: Pixabay, Vistacreate
A keselyűfejű gyöngytyúk (Acryllium vulturinum) megjelenése, életmódja, szaporodása, minden fontos infó erről a csodálatos madárról. Ismerd meg.